Spelling suggestions: "subject:"reduced case management"" "subject:"reduced caso management""
1 |
Effekterna av minskad kontanthantering - En studie om konsekvenserna av storbankernas avveckling av den manuella kontanthanteringen / The effects of reduces cash management -A report about the consequences that arise when the commercial banks reduce their manual cash managementPejic, Robert, Torkaman, Tiam January 2013 (has links)
Kontanter har använts i flera århundranden och är ett sedvanligt betalningsmedel mellan privatpersoner och på inköpsstället. I takt med teknikens framfart har alltfler betalningsmedel utvecklats och anpassats till marknaden. Idag sker cirka 70 procent av alla köp i butik med kort. Detta gör att kontanternas användning plötsligt ifrågasätts och därmed väljer majoriteten av Sveriges storbanker att succesivt avveckla den manuella kontanthanteringen. Tanken är att försöka lära konsumenter och företag att använda alternativa lösningar som utgör substitut till kontanter. Dock beror efterfrågan på kontanter utav en demografisk utveckling. Kontantanvändningen är högre bland äldre och de har också format sina vanor under längre tid. För andra grupper såsom landsbygdsföretag, funktionshindrade, papperslösa och turister är kontanter essentiella, vilket gör att de hamnat i kläm vid avvecklandet. Andra har personliga preferenser till kontanters nytta såsom integritet, förtroende, tid, vana eller andra värderingar. Problemet blir således en demokratisk fråga där alla skall ha rätt till grundläggande betaltjänster. Studiens syfte är därför att förstå denna process och vilka effekter som uppstår när de flesta storbanker väljer att avveckla den manuella kontanthanteringen. Syftet har delats in i tre huvudproblem: Vems ansvar är det när en av de grundläggande betaltjänsterna försvinner i samhället? Vilka blir konsekvenserna med en minskad kontanthantering? Vilka alternativa lösningar finns det för problemen? Sammanfattningsvis kom studien fram till att bankernas avveckling av kontanthantering har skett snabbare än nya lösningar har introducerats i samhället. Effekterna av denna avveckling har medfört problem för flera grupper. Resultaten visar även att bankerna kunde ha effektiviserat och avgiftsbelagt kontanter innan avvecklingen skedde. / Cash has been used for centuries and is a customary mean of payment between individuals and on the place of purchase. As technology progresses, a growing number of different payment services has developed and been adapted to the market. Today, approximately 70 percentages of all purchases in the stores is made by card. This has suddenly challenged the use of cash and therefore the majority of Sweden’s major banks have chosen to gradually phase out the manual cash management. The idea is to try to get consumers and businesses to use alternative solutions, which are substitutes for cash. However, the demand for cash depends on demographical conditions. The use of cash is more frequent among eldest and they have also shaped their habits over a longer time. For other groups, such as small firms on the countryside, disabled, undocumented migrants and tourists, cash is essential, so they are left in a jam. Others have personal preferences related to the use of cash such as integrity, trust, time, habits, or other values. Everyone is entitled to basic payment services, thus becomes the problem a question of democracy. The purpose of the study is to understand this process and to be aware of the effects that arise when most of the major banks will interrupt their manual cash management. The purpose has been divided into three main parts: Whose responsibility is it when one of the basic payment services disappears in the society? What are the consequences when there is a reduction of cash? What are the alternative solutions? Overall, the study concluded that the banks' reduction of cash has been faster than the introductions of new solutions have been introduced into society. The effect of this decision has caused problems for several groups. The results of the study show that the banks could have improved the efficiency and they could also have introduced a fee on cash before the settlement was made.
|
2 |
Om betalningen stannar / When the payment system stopsSteinholz, Tove, Burholt, Johanna January 2022 (has links)
Betalsystemet är en av de viktigaste delarna vi har i den finansiella infrastrukturen, störningar i systemet skulle snabbt kunna leda till allvarliga konsekvenser för både individen, företagen och samhället i stort. Syftet med studien är att ge inblick i hur beredskapen ser ut idag, att hantera dessa störningar. Vidare syftar studien till att reda i vilka åtgärder som behövs för att säkerställa betalsystemets funktion vid en allvarlig störning, där digitala betalmetoder inte är fungerande. För att utföra studien har en kvalitativ metod använts, underlaget för studien har varit intervjuer med sju sakkunniga personer från Finansinspektionen, Riksbanken, Swedbank, Bankomat AB, Regeringskansliet, MSB och Bankgirot. Detta i kombination med relevant teori. Av resultatet kan vi se att genom att skapa en starkare motståndskraft och bättre förmåga för systemen att återhämta sig, blir samhället mer förberett på hanteringen av en framtida kris. Vidare framgår det att samhället inte skulle klara av ett längre avbrott i betalsystemet i dagsläget. Det blir också tydligt att bristande rutiner och en oklar fördelning av ansvaret leder till ett instabilt betalsystem i ett krisläge. Det är oklart vem som står för kostnaderna, om aktörer och myndigheter behöver rusta upp sina system, men detta förväntas bli tydligare i samband med ny kommande lagstiftning. För att säkerställa ett fungerande betalsystem både i ett krisläge och i ett normalläge, behövs ett mer robust system, med tydligare rutiner och ansvarsfördelning. / The payment system is one of the most important functions in our society’s financial infrastructure. Disruptions in the system would rapidly lead to serious consequences for individuals, businesses, and society as a whole. The purpose of the thesis is to provide a better understanding of what the emergency preparedness process looks like in dealing with mentioned disruptions, what actions are needed, and how the different actors address the issue and what risks society faces in the event of prolonged interruptions in the payment system. The study was conducted using a qualitative method, with interviews with seven experts from Finansinspektionen, Riksbanken, Swedbank, Bankomat AB, Government Offices of Sweden, The Swedish Civil Contingencies Agency and Bankgirot as the primary foundation and combining this with the relevant theory. Conclusions that can be drawn are that by strengthening the resilience and preparing society we give our systems a better ability to recover from a future crisis in our payment systems. Furthermore, that the society would not manage to retain control of the payment system in case of extensive disruption. It also became clear that insufficient routines and an indistinct division of responsibilities, lead to an unstable payment system in the event of a crisis. At this time, it is not clear who would pay the costs, if actors and authorities need to enhance their payment systems, but this uncertainty is intended to diminish with forthcoming new legislation. To ensure a functioning payment system in both a crisis and a normal situation, a sturdier system is required, with adequate routines and a division of responsibilities.
|
Page generated in 0.0758 seconds