Spelling suggestions: "subject:"sjukvårdslagen"" "subject:"sjukvårdslagens""
1 |
Att se människan bakom normen : En studie om jämlik vård ur denmedicinska sekreterarens perspektivVikman, Jenny January 2022 (has links)
Trots hälso- och sjukvårdslagens (2017:30) bestämmelse om jämlik vård förekommer bådeexkludering och diskriminering av personer som avviker från normen. Tidigare forskning harbelyst vikten av vårdpersonalens bemötande för att nå målet om en jämlik vård. Den besvararinte frågan om det bara är vårdpersonalens uppgift att implementera jämlik vård eller omansvaret delas med andra yrkesgrupper i vården. Uppsatsens syfte var att undersöka vilkenuppfattning medicinska sekreterare har om begreppet jämlik vård och hur de utifrån ettnormmedvetet perspektiv bemöter patienter. Frågeställningarna var ”Hur förhåller sigmedicinska sekreterare till jämlik vård?”, ”Vilka möjligheter och hinder kan sociala normermedföra för ett gott patientbemötande enligt medicinska sekreterare?” och ”Vilken möjlighethar medicinska sekreterare att implementera jämlik vård och ett normmedvetetförhållningssätt i sitt patientbemötande?” Den metod som användes för att samla in detempiriska materialet var samtalsintervjuer med fyra medicinska sekreterare som hadereceptionsarbete som en del av deras arbetsuppgifter. Resultatet visar att medicinskasekreterare har en god kunskap om normer och vilka effekter normer kan ha för den somavviker från normen, men det finns en osäkerhet kring om och hur de kan bidra till jämlikvård. De medicinska sekreterarna anpassar sitt bemötande utifrån patienternas förutsättningar.Reflektion som ett sätt att öka normmedvetenhet och skapa möjlighet att förändra normer skersporadiskt. Slutsatsen är att det finns ett behov av individuell reflexivitet samt ettprofessionsöverskridande jämlikhetsarbete.
|
2 |
Tidöavtalet och anmälningsplikten : En jämförelse av gällande och föreslagen lagstiftning / The Tidö Agreement and the Duty to Report : A Comparison of Current and ProposedLegislationForsberg, Tova January 2023 (has links)
I denna uppsats görs en undersökning av Tidöavtalet kring det nya lagförslaget om anmälningsplikt av personer som vistas illegalt i landet. Bakgrunden till uppsatsen baseras på kritik från olika yrkesgrupper som hävdar att lagförslaget strider mot olika regelverk samt yrkesetik. Syftet med uppsatsen har därmed varit att belysa de skillnader som finns mellan olika konventioner och lagar genom att analysera Tidöavtalet och specifikt den del som berör anmälningsplikten. Frågeställningen i uppsatsen har därför lytt enligt följande: på vilket sätt skiljer sig den nuvarande anmälningsplikten från lagförslaget, samt hur förhåller sig svensk lagstiftning och Sveriges internationella förpliktelser till den eventuellt nya anmälningsplikten av papperslösa? Då Tidöavtalet är mycket omfattande, men även konventionerna och lagarna, har fokus därmed legat på de delar som berör anmälningsplikten samt papperslösas rättigheter. Uppsatsen har även utgått från en rättsdogmatisk metod som i korthet handlar om att problematisera gällande rätt. Vad som framgick i resultatet var att lagförslaget som syftar till att ta itu med skuggsamhället skulle kunna tänkas stå i strid med befintlig svensk lagstiftning samt Sveriges internationella åtaganden, särskilt när det gäller integritetsskydd och sekretess inom skolan och hälso-och sjukvården men även enligt FN:s barnkonvention samt ICESCR. Lagförslaget visade sig även skilja sig avsevärt från den nuvarande lagen om anmälningsplikt och markerar således en förändring i inriktningen av anmälningsplikten. / In this thesis, an examination of the Tidö Agreement is conducted in relation to the new legislative proposal regarding the reporting obligation for individuals staying illegally in the country. The background of the essay is based on criticism from various professional groups claiming that the legislative proposal contradicts various regulations and professional ethics. Consequently, the purpose of the essay has been to highlight the differences between various conventions and laws by analyzing the Tidö Agreement, specifically the section related to the reporting obligation. The research question in the essay has thus been formulated as follows: In what way does the current reporting obligation differ from the legislative proposal, and how do Swedish legislation and Sweden's international obligations relate to the potential new reporting obligation for undocumented individuals? Given the extensive nature of the Tidö Agreement, as well as the conventions and laws, the focus has been on the parts related to the reporting obligation and the rights of undocumented individuals. The thesis has also adopted a legal dogmatic method, which briefly involves problematizing existing law. The results indicated that the legislative proposal aimed at addressing the shadow economy could potentially conflict with existing Swedish legislation and Sweden's international commitments, especially regarding privacy protection and confidentiality within education and healthcare. This includes considerations under the UN Convention on the Rights of the Child and ICESCR. The legislative proposal on the reporting obligation also turned out to differ significantly from the current reporting obligation law, thus signaling a change in the direction of the reporting obligation.
|
3 |
VEM BEHÖVER SAMVETSFRIHET? : EN STUDIE ÖVER INFÖRANDE AV SAMVETSFRIHET I SVERIGE /Varga, Kristina January 2011 (has links)
Based on an analysis of the Swedish laws in the field of healthcare, the purpose of this essay in jurisprudence is to examine whether Sweden has a need to implement the new EU-resolution on abortion. The study is based upon legal sources such as official government reports (SOU) as well as words of an Act. The subject also deals with ethical standards and more community-oriented material, and texts from both these areas are also included. The Swedish laws in health care are extensive, but still put the patient first. Care givers are able to delegate their responsibility if it means good health care which is also a key word in the Swedish health care. This means that the current laws are covering large areas of care and, as with many other laws in the country; it is up to each individual to interpret them. / Utifrån en analys av de svenska lagarna inom området vård är syftet med denna uppsats i rättsvetenskap är att undersöka om Sverige har ett behov av att implementera den nya EU-resolutionen angående abort. Studien är uppbyggd på såväl lagtext som statliga offentliga utredningar men då ämnet även tar upp etiska normer och även är mer samhällsinriktad har material inom båda dessa områden också medtagits. De svenska lagarna inom vården är omfattande men sätter ändå patienten främst. Vårgivare har möjlighet att delegera sitt ansvar om det innebär god vård vilket också är ett ledord inom den svenska vården. Detta innebär att dagens lagar täcker stora områdena inom vården och som med många andra lagar i landet är det upp till var och en att tolka dem.
|
Page generated in 0.0337 seconds