Spelling suggestions: "subject:"stadtmuseum""
1 |
Är en bild värd mer än tusen ord? : - En studie i metadataanvändning i Kringlas och Stockholms digitala stadsmuseums bilddatabaserRössle, Anna January 2018 (has links)
This study looks at two Swedish image databases of vastly different scale and how they have decided to apply metadata in relation to gender. The databases in question are Kringla, which is a massive database containing more than 2 million photographs from all over Sweden. The second database is Stockholms digitala stadsmusuem’s (Stockholm’s digital museum) database and it is much smaller and contains mostly images from, and around, the city of Stockholm. As a theoretical base I have used Yvonne Hirdman’s theory of men as a social norm (man-lighetsnorm) and applied it on the type of metadata that was applied to images containing men and women. The study also contains a quantitative element where I documented the amount of hits certain gendered, and non-gendered, search terms generated and then discussed them through a Terry Cook and Joan Schwartz inspired lens of power dynamics and archives.
|
2 |
Livstycket by Stockholms stadsmuseum : Förvärv av föremål förenas med etnologiska intervjuer / Livstycket by Stockholm City Museum : Acqusition of objects combined with ethnological interviewsEkman, Agnes January 2020 (has links)
Stockholms stadsmuseum blev kontaktat av föreningen Livstycket som stod inför nedläggning. Det bestämdes att museet skulle förvärva föremål och med hjälp av fotografier och intervjuer dokumentera verksamheten. En projektgrupp bildades. Stadsmuseet hade inte tidigare arbetat med att på detta sätt kombinera förvärv med etnologiska intervjuer. Undersökningens syfte var att uppmärksamma och inspirera till den här typen av samarbetsprojekt, ge inblick i vilken kunskap som med hjälp av etnologiska intervjuer kan framkomma om föremål, peka på faktorer som kan möjliggöra liknande projekt och bidra till diskussionen om samtidsdokumentation på Stockholms stadsmuseum. Ett sidosyfte var också att uppmärksamma Livstycket.Undersökningens frågeställningar: Vilka berättelser och vilken kunskap om föremålen i förvärvet från Livstycket synliggjordes med hjälp av de etnologiska intervjuerna? och Vilka faktorer kan, enligt antikvarien och etnologen i projektet, möjliggöra respektive hindra den här typen av samarbetsprojekt? Resultatet visade att intervjuerna bidrog med information som kunde kopplas direkt till några av de förvärvade föremålen eller föremålsgrupperna. I etnologens intervjuer framkom även information om föremålens kontext som till stor del handlade om en verksamhet präglad av arbetet med integration och att stärka de kvinnor som deltog. Resultatet visade också att etnologen och antikvarien i samarbetsprojektet menade att några viktiga faktorer för att möjliggöra den här typen av samarbeten handlar om organisation, resurser, typ av förvärv och att hålla igång en diskussion, bland annat om vilken typ av samling man strävar efter. / The non-profit organisation Livstycket contacted the Stockholm City Museum, at a time when it was facing closure. The museum decided to acquire and document objects produced within Livstycket by using photographs and interviews and thus formed a project group. The museum had not previously done this kind of work in such a way, i.e. to combine acquisition with ethnological interviews. The purpose of this study is to draw attention to and inspire this type of collaborative project. It is also to provide insight into the kind of knowledge that may be obtained through ethnological interviews about tangible objects and to point out some factors that may be crucial in other similar projects. The goal is to contribute to the discussion on contemporary documentation at the Stockholm City Museum. The research questions are: What stories and what knowledge about the objects from Livstycket were made visible through the ethnological interviews? What factors can enable or hinder such kind of collaboration projects? The results show that the interviews provided information directly linked to the acquired objects or category of objects, information that would be difficult to visualise in other ways. The interviews also revealed information about the context of the objects and their production. Characteristics of activities at Livstycket are the integration and empowerment of the women involved. The result also shows that discussing what type of collection a museum strives for is one of the crucial factors for a successful acquisition project.
|
Page generated in 0.0363 seconds