Spelling suggestions: "subject:"syndrome""
1 |
En kostsam förändring : En studie om hur en utbildningsinsats för ökade kunskaper om kost påverkar riskfaktorer för det metabola syndrometRyttervik, Frida, Karlsson Brolin, Mimmi January 2012 (has links)
Sammanfattning Syfte och frågeställningar Syftet med studien var att undersöka hur kostvanor som eftersträvade en medelhavslik kost med nordisk inriktning kunde påverka riskfaktorerna för det metabola syndromet, till följd av en genomförd kurs i livsstilsförändring. De frågeställningar som användes för arbetet var; Har det skett någon förändring i kursdeltagarnas kostvanor som har haft betydelse för det metabola syndromet? Hur såg korrelationen ut mellan förändring i kostvanor, livsstilsfaktorer och metabola riskfaktorer? Hur såg oberoende kopplingar ut mellan förändringar i kostvanor och livsstilsfaktorer och förändringar i riskfaktorer för det metabola syndromet efter kontroll för potentiella confounders som fysisk aktivitet och socialt tillstånd? Metod Den longitudinella kvasiexperimentella kvantitativa studien genomfördes under tolv månader och bestod av tre individuella träffar med en sjuksköterska samt fem gruppundervisningstillfällen i livsstilsförändring. Vid livsstilskursens start deltog 99 individer i studien. Vid sista mättillfället var deltagarantalet 64 individer. Resultat Resultaten visade på att det skett en signifikant förändring i majoriteten av de undersökta kostvariablerna för kursdeltagarna. Huruvida dessa kostvariabler hade betydelse för det metabola syndromet kunde däremot inte avläsas i denna frågeställning. Korrelationen mellan de tre undersökta kategorierna visade på samband mellan variablerna inom kategorierna däremot inte många korrelationer mellan kategorierna. För de regressionsanalyser som genomfördes visade ett antal kostfaktorer och fysiologiska mätvärden ha oberoende kopplingar till de fyra signifikanta fysiologiska riskfaktorerna. De fyra signifikanta riskfaktorerna var BMI, systoliskt blodtryck, midjemått och vikt. Slutsats Resultaten av studien visade att fysiologiska riskfaktorer för det metabola syndromet förändrats i riskreducerande riktning och att kosten delvis kan ha påverkat förändringarna till följd av kursen i livsstilsförändring.
|
2 |
Metabolt syndrom och intervention med fysisk aktivitet bland överviktiga barn och ungdomar : En litteraturstudieEdler, Adam, Samuelsson, Linnea, Samuelsson, Tommy January 2011 (has links)
Introduktion: Prevalensen av fetma bland barn och ungdomar ökar trots att internationella organisationer och myndigheter försöker uppmärksamma allmänheten på riskerna att drabbas av sjukdomar och att sjukvårdskostnaderna ökar för samhället. I takt med den ökande ”fetmaepidemin” ökar antalet individer med metabolt syndrom i världen. Viktiga förklaringar till uppkomsten av metabolt syndrom är brist på fysisk aktivitet tillsammans med högt energiintag, felaktiga matvanor, stress och psykosociala faktorer. Prevalensen för det metabola syndromet är högt bland barn och ungdomar med fetma och ökar i takt med att fetman förvärras. På grund av svårigheter i behandlingen av övervikt och fetma hos barn och ungdomar är fysisk aktivitet som prevention och fortsatt forskning adekvat för sammanhanget. Syftet med föreliggande studie var att undersöka vilka samband det fanns mellan fetma och delkomponenterna av metabolt syndrom bland barn och ungdomar, samt beskriva hur det metabola syndromet påverkas av interventioner med fysisk aktivitet. Metoden som används till studien var en litteraturstudie och databaserna som användes vid datainsamlingen var ISI, PubMed, Sience Direct och Scopus. Resultatet visade att Barn och ungdomar med fetma har större risk att drabbas av det metabola syndromet än normalviktiga. De överviktiga i studien hade även högre prevalens av varje delkomponent i det metabola syndromet. Fysisk aktivitet ledde till en minskning av det metabola syndromet hos barn och ungdomar. Överviktiga barn och ungdomar med hög kondition hade mindre risk att drabbas av det metabola syndromet än överviktiga barn och ungdomar med låg kondition. Det fanns en skillnad mellan olika typer av träningsformer och dess effekt på det metabola syndromet, där tid, intensitet och belastning hade en stor inverkan på dem metabola riskfaktorerna. Implikation: Idag finns det ingen fastställd definition på det metabola syndromet hos barn och ungdomar, detta medför att det blir svårt att upptäcka vilka barn som ligger i risk att drabbas av syndromet. Därför är det viktigt att bedriva fortsatt forskning kring barnfetma och metabolt syndrom och vilken inverkan fysisk aktivitet har på syndromet. / Introduction: The prevalence among children and adolescents obesity is increasing even though international organizations and governments are trying to alert the public about the risks of suffering from disease and that medical costs will increase for the community. The growing obesity epidemic is increasing the number of individuals with metabolic syndrome in the world. Key explanations for the emergence of the metabolic syndrome are a lack of physical activity together with high energy intake, faulty diet, stress and psychosocial factors. Prevalence of the metabolic syndrome is high among children and adolescents with obesity and increasing in pace with the rate of obesity worsen. Due to difficulties in the treatment of overweight and obesity in children and adolescents, physical activity as prevention and continuing research is appropriate to the context. The aim of this study was to explore the connection there was between obesity and metabolic syndrome among children and adolescents, and describe how the metabolic syndrome are affected by interventions with physical activity. The method used for the study was a literature review and databases used for data collectionwas ISI, PubMed, Sience Direct and Scopus. The result showed that Children and adolescents with obesity have a higher risk of metabolic syndrome than normal weight children and adolescents. The overweight children and adolescents in the present study also had higher prevalence of each component of the metabolic syndrome. Physical activity led to a reduction of the metabolic syndrome in children and adolescents. Overweight children and adolescents with high fitness had a lower risk of metabolic syndrome than obese children and adolescents with low fitness. There was a difference between different types of exercise and its effect on the metabolic syndrome, in which time, intensity and load had a major impact on their metabolic risk factors. Implication: Today there is no agreed definition of the metabolic syndrome in children and adolescents; this entail that it will be difficult to detect which children are at risk of developing the syndrome. It is therefore important to pursue further research on childhood obesity and metabolic syndrome and the impact of physical activity.
|
3 |
Sjuksköterskans betydelse vid livsstilsförändring hos personermed övervikt och metabola syndromet : En vinst för hälsanÖsterholm, Susanne, Axelsson, Ida January 2017 (has links)
No description available.
|
4 |
Effekter av livsstilsinterventioner vid det metabola syndromet : en litteraturstudieJohansson, Sofie, Stiernman, Sofia January 2017 (has links)
SAMMANFATTNING Bakgrund Ett kärnbegrepp inom omvårdnad är hälsa. En hälsosam livsstil innebär att vara fysiskt aktiv och äta hälsosamt. Ohälsosamma levnadsvanor och fysisk inaktivitet i kombination med högt energiintag kan leda till metabolt syndrom som är ett samlingsnamn för hypertoni, diabetes typ II, bukfetma och blodfettrubbning. Sjuksköterskan har ett hälsofrämjande ansvar som sträcker sig från att identifiera till att bedöma hälsorisker hos den enskilde individen. Socialstyrelsen menar att hälso- och sjukvårdspersonal saknar kunskap om fysisk aktivitet, kost och interventioner som ökar hälsan hos individen. Syfte Att beskriva interventioner med kost och fysisk aktivitet och hur de bör förmedlas samt dess eventuella hälsofrämjande effekter hos individer med och med risk för metabolt syndrom. Metod En litteraturstudie utfördes och databassökningar genomfördes i CINAHL Complete, PubMed och Svemed+. Kvalitetsgranskning av 15 utvalda vetenskapliga artiklar utfördes enligt Sophiahemmet Högskolas bedömningsunderlag för vetenskaplig klassificering och kvalitet. Totalt inkluderades 15 vetenskapliga artiklar varav 10 var randomiserade kontrollerade studier. Resultat Interventioner med fysisk aktivitet och kost har resulterat i hälsofrämjande effekter. De fysiologiska effekterna som kunde ses var minskad kroppsvikt, midjemått och BMI samt förbättrat blodtryck. Psykosociala effekter kunde även ses. Några av dessa var minskade depressionssymtom, självupplevd hälsa förbättrades, ökat intag av hälsosam kost, ökad nivå av fysisk aktivitet samt förbättrade relationer med andra individer. Sjuksköterskans kunskaper och stöd framhävs som betydelsefulla samt att interventioner ska anpassas för den enskilde individen. Slutsats Hälsofrämjande effekter kan ses hos individer med metabolt syndrom efter interventioner med kost och fysisk aktivitet.
|
5 |
Duktiga flickor och prestationsförväntningar : En kvalitativ intervjustudie om unga kvinnors upplevelser kring prestation och förväntningar på arbetsplatserEriksson, Amanda, Rydberg, Linnéa January 2024 (has links)
Uppsatsen fokuserar på att undersöka “duktiga flickan-syndromet” i yrkeslivet. Tidigare forskning har visat att könsspecifika förväntningar sätts tidigt i åldern, något som senare följer med kvinnor i livet. Dessa könsspecifika förväntningar kan innebära att det sätts mer emotionella krav på flickor. Tidigare forskning visar att kvinnor kan uppleva andra utmaningar än män i arbetslivet. Uppsatsen fokuserar på att, genom att intervjua unga kvinnor med erfarenhet av arbetslivet, undersöka unga kvinnors interaktioner och emotioner på och kring arbetet. Syftet med vår uppsats är att undersöka närmare de samhälleliga normer och förväntningar kring prestation som unga kvinnor upplever relaterat till “duktiga flickan-syndromet”. Genom att studera unga kvinnors erfarenheter av prestation, deras självuppfattning och handlingsmönster i yrkesmässiga sammanhang strävar studien efter att identifiera och analysera de förväntningar som präglar deras beteende och självbild. Undersökningen strävar därav att bidra till en djupare förståelse för hur “duktiga flickan-syndromet” kan influera unga kvinnors emotionella upplevelser. Det empiriska materialet har samlats in genom 10 semistrukturerade intervjuer. Vidare har en fenomenologisk ansats tillämpats och det empiriska materialet har kodats och analyserats genom ett induktivt tillvägagångssätt. Det teoretiska ramverket som tillämpas i denna studie är symbolisk interaktionism, Goffmans dramaturgiska perspektiv och Hochschilds teoretiska bidrag kring känslohantering. Resultatet visar att det finns en förväntning på kvinnor att vara duktiga och att detta är något som har uppkommit redan från tidig ålder i sociala sammanhang. Därefter visar resultatet att kvinnor intar en roll på arbetsplatser i syfte att förmedla en bild av sig själv som motsvarar den sociala omgivningens förväntningar, men även för att motverka fördomar som finns kring unga kvinnor på arbetsplatser. Resultatet visar även att det finns emotionella dimensioner av arbetslivet. Det empiriska materialet tyder på att det är förekommande att inte känna sig tillräcklig på arbetsplatsen och att det kan återkopplas till förväntningar och strävan efter beröm.
|
Page generated in 0.0281 seconds