Bakgrund: Allt fler blir äldre i Sverige och världen över, något som innebär ökade krav på och utmaningar för hälso- och sjukvård samt äldreomsorg. Att främja ett friskt och hälsosamt åldrande på såväl individ- som samhällsnivå kan sägas vara mer angeläget än någonsin, och regelbunden fysisk aktivitet framstår som ett centralt medel för främjandet av ett hälsosamt åldrande. Trots en ökad allmän kännedom om den fysiska aktivitetens hälsovinster är fysisk inaktivitet och stillasittande ett utbrett samhällsproblem – ett fenomen som även ser ut bli vanligare i takt med åldrandet. Syfte: Studiens syfte är att utforska redan fysiskt aktiva seniorers (60+ år) uppfattningar om vad som motiverar de till att ägna sig åt regelbunden fysisk aktivitet och vad som möjliggör ett fortsatt deltagande. Metod: Sex regelbundet fysiskt aktiva seniorer mellan åldrarna 66-73 rekryterades utifrån ett målstyrt urval. Enskilda kvalitativa, semi-strukturerade intervjuer genomfördes med deltagarna för att motta beskrivningar om deras uppfattningar kring motiv och motivation bakom deras regelbundna fysiska aktivitet. En kvalitativ innehållsanalys tillämpades för att analysera och tematisera insamlad rådata för att besvara de formulerade forskningsfrågorna. Resultat: Resultaten visade att seniorernas regelbundna fysiska aktivitet bedrivs av fysiska såväl som psykiska hälsovinster, av sociala drivkrafter (social gemenskap och interaktion; socialt stöd), och som ett naturligt, självklart beteende. I stället framkom konkurrerande prioriteringar/aktiviteter/sysselsättningar, hälsobegränsningar, och för höga självpåtagna krav som eventuella hinder. Diskussion: Studiens resultat är i linje med tidigare forskning som visat att motions- och träningsbeteende kan vara ett kombinerat resultat av olika samexisterande drivkrafter. Ur ett självbestämmandeteoretiskt perspektiv tycks seniorernas drivkrafter hänga nära samman med behovstillfredsställelse (kompetens, autonomi, tillhörighet) och därigenom med mer självbestämmande motivation. Seniorernas eventuella upplevda hinder till fysisk aktivitet tycks tvärtom vara nära relaterat till underminering av behoven, och därigenom även av den självbestämmande motivationen.
Identifer | oai:union.ndltd.org:UPSALLA1/oai:DiVA.org:kau-100480 |
Date | January 2024 |
Creators | Vargas, David |
Publisher | Karlstads universitet, Fakulteten för humaniora och samhällsvetenskap (from 2013) |
Source Sets | DiVA Archive at Upsalla University |
Language | Swedish |
Detected Language | Swedish |
Type | Student thesis, info:eu-repo/semantics/bachelorThesis, text |
Format | application/pdf |
Rights | info:eu-repo/semantics/openAccess |
Page generated in 0.0019 seconds