Spelling suggestions: "subject:": förskola"" "subject:": körskola""
151 |
Hur bemöter vi barnen på förskolan? : En studie om bemötande sett ur ett genusperspektiv.Svernedal, Madeleine January 2012 (has links)
No description available.
|
152 |
Trygg på förskolan : Pedagogers tankar om trygghetsskapande i förskolanHåkansson, Maria January 2013 (has links)
Syftet med studien är att få en bild av hur pedagoger i förskolan uppfattar och definierar trygghetsbegreppet samt hur förutsättningar för trygghet skapas på förskolan. I bakgrunden presenteras trygghetsbegreppet utifrån olika teorier. Resultatet visar att faktorer med betydande roll för att ett barn ska känna trygghet är; en trygg anknytning till föräldrar men även till andra vuxna som exempelvis pedagoger. Studien visar även att en god samverkan mellan hemmet och förskolan är oerhört viktig samt att barn får uppleva en god samvaro med kamrater. Studien visar även hur betydelsefullt det är att förskolan har kunskap om anknytning, utveckling och socialisering.
|
153 |
Hur går snacket? : En kvalitativ studie om förskollärares syn på genusSelldén, Malin, Johansson, Johanna January 2013 (has links)
The purpose of our work has been to investigate how gender is viewed by pre-school teachers, as well as taken into account in their everyday work. We have also looked into how gender plays a part in the planning and shaping of the pedagogical environment. Our work is based upon qualitative research method, as we have conducted several qualitative interviews at different pre-schools along the way. The reason we chose genus as our main focus is that the pre-school curriculum states that all staff is obliged to meet the goals concerning gender.
|
154 |
Att finnas där som vuxen : Förskollärares erfarenheter av krishantering byggt på en intervjustudieJakobsson, Elin, Svennerbäck, Frida January 2012 (has links)
Syftet med denna studie är att ta reda på vilka erfarenheter yrkesverksamma förskollärare har gällande barn i kris samt hur arbetet med detta ser ut. Vårt arbete bygger på en kvalitativ intervjustudie där vi valt att använda oss av semistrukturerade intervjuer för att alla respondenter ska få samma möjlighet att ge sin egen åsikt. Vi har ställt samma frågor till alla åtta respondenter. För att få ta del av deras olika erfarenheter kring vårt ämne så har följdfrågorna varierat. Resultatet som vi kommit fram till med hjälp av respondenternas erfarenheter har bidragit till att vi uppmärksammat en brist på kunskap, resurser och hjälpmedel när det kommer till att hantera barn i krissituationer på dessa åtta respondenters förskolor. Respondenternas erfarenheter har dock även bidragit till en hel del lärorika fall och insynsvinklar på hur det kan se ut i deras verksamheter när dem arbetar med de olika situationerna. Vi kan genom resultatet konstatera att ett sådant arbete kräver att förskollärare är lyhörda, uppmärksamma och engagerade. Detta för att ett rehabiliteringsarbete för ett barn i kris ska bli utformat på bästa sätt
|
155 |
Hur länge ska man vara ute? : En undersökning om samband och skillnader mellatre förskoleformer när det kommer till utevistelsens längdAlmgren, Emilie, Andersson, Maria January 2013 (has links)
Denna studie har som fokus att studera eventuella skillnader som kan förekomma i sjukfrånvaron och kunnandet om växter och djur i närmiljön hos barn i tre olika förskoleformer. Syftet med denna studie är att undersöka eventuella samband mellan utevistelsens längd och barns hälsa samt kunskapsutveckling vid tre former av förskoleverksamheter som har varierad grad av utevistelse. Studiens frågeställningar: Vilka skillnader finns det i sjukfrånvaron hos barnen mellan de tre olika förskoleformerna? Vilka kunskapsskillnader finns mellan barnen i de tre förskoleformerna när det kommer till att namnge djur och växter i närmiljön? Går det att fastställa samband mellan utevistelsens längd och eventuella skillnader mellan de tre olika förskoleformerna? För att kunna besvarar studiens syfte och frågeställningar har det genomförts en arkivstudie och protokollstudier som pedagogerna på förskolorna har fått besvara. Dessa studier har genomförts på sex förskolor som har olika inriktningar. I studien ingår I Ur och skur förskolor, mobila förskolor och traditionella förskolor. Resultatet på denna studie visar på att det finns en viss skillnad mellan de barn som vistas mer tid utomhus än de barn som inte har lika lång utevistelsetid. Nyckelord: Utevistelse, Förskola, Hälsa, Kunskap
|
156 |
Barn och stress : - Strukturens påverkan i förskolanVainio Svensson, Maja, Andersson, Maria January 2013 (has links)
Syftet med det här arbetet är att undersöka barn och stress i förskolan. Vi har inriktat oss på att se hur strukturen i förskolan påverkar barns stress. Det intresserar oss att se om man kan undersöka om barn i förskolan är stressade och ifall det har någon koppling till hur förskolan struktureras upp. En undersökning om hur förskolan är organiserad när det kommer till miljö, aktiviteter, hur uppdelningen av barn och personal ser ut samt hur dagarna planeras upp i förskolan kommer även att presenteras. Vi har med hjälp av observationer på fyra förskolor samt intervjuer med fyra förskollärare försökt undersöka hur förskolans struktur ser ut och hur den påverkar barnen. Tolkningen av vårt resultat har genomförts med hjälp av den litteratur som redan finns i ämnet. Vår tolkning av resultatet är att strukturen har en påverkan. Resultatet visar att det som möjligtvis påverkar barnens stressnivå på förskolan är om miljön på avdelningen erbjuder utrymmen där barnen kan gå undan ifrån den stora gruppen, så som många rum eller mindre vrår. Vi anser att man på förskolan måste anpassa antalet aktiviteter samt tiden aktiviteterna utförs på de barn man har i sin barngrupp samt vilket humör barnen är på. Uppdelningen av barngruppen i mindre grupper har visat sig ha en positiv effekt på barnens stress. Pedagogernas schema har en betydelse för barnens stress, då det inte går att dela in barnen i mindre grupper om några av pedagogerna är på rast eller gått hem. Samtidigt kan pedagogerna bli stressad av att vara ensam med många barn, deras stress kan överföras på barnen. Vi har sett att det är viktigt att ha en tydlig planering över vissa rutiner i förskolan, exempelvis vid tambursituationer samt vid matsituationerna för att skapa ett lugn i barngruppen.
|
157 |
Matematik utomhus : en intervjustudie om hur förskollärare i förskolan arbetar med matematik utomhusAndersson, Veronica, Erlandsson, Malin January 2013 (has links)
Syftet med studien är att undersöka hur pedagoger arbetar med matematik utomhus i förskolan. Frågeställningarna i syftet behandlar om det finns matematik som är lättare eller svårare att arbeta med utomhus och vilka eventuella faktorer som påverkar arbetet med matematik utomhus. I bakgrunden finns det teorier angående matematik i förskolan samt utomhuspedagogik. Som metod har vi valt intervju där vi intervjuat fem förskollärare på fyra olika förskolor. De mest framstående resultaten vi fick fram i studien var att förskollärarna upplever att det inte finns någon matematik som det är svårt att arbeta med utomhus, utan förskollärarna ser bara möjligheter och inga begränsningar. Vi har även kommit fram till att det finns flera faktorer som påverkar arbetet med matematik utomhus. Dessa är bland annat att barnens alla sinnen aktiveras utomhus, vikten av att alla i arbetslaget strävar mot samma mål samt uppmuntrar varandra, utbildning och slutligen tillgång till en bra utomhusmiljö.
|
158 |
Hur arbetar pedagoger i förskolan med flerspråkiga barns modersmål- och andraspråksutveckling? : Intervjustudie med pedagoger i fem förskolorHjärtedal, Sandra January 2013 (has links)
Uppsatsen undersöker hur fem förskollärare på olika förskolor anger att de arbetar för flerspråkiga barns språkutveckling. Detta undersöks genom kvalitativa intervjuer. Tidigare forskning visar att en parallell språkutveckling av modersmålet och andraspråket gynnar barnens identitetsutveckling, kognitiva utveckling och skolresultat. Resultatet i denna undersökning visar att pedagoger har en positiv attityd till flerspråkighet, samt försöker belysa och utveckla barnens olika språk i verksamheten. Resurserna är dock för få för att pedagogerna ska kunna fullfölja detta uppdrag. / <p>Medskribent: Petra Jansson</p>
|
159 |
Förskolebarns tankar om rörelse : Hur 3-6 åringar beskriver rörelseKlint, Josefine, Pålsson, Sanna January 2012 (has links)
Vårt syfte är att ta reda på hur tre- till sexåriga förskolebarn beskriver rörelse. Frågorna som vi vill ha svar på är vad rörelse är, hur de rör på sig, hur de vill röra sig och var de vill röra sig samt var-för de rör på sig. I vår studie har vi använt oss av semistrukturerade kvalitativa intervjuer och intervjuat 19 stycken barn i åldern tre till sex från två olika förskolor. I intervjuerna framkom det att förskolebarn beskriver rörelse som någonting de utför med hjälp av sin kropp. De har nämnt allt från ben och armar till rumpan och tungan. Deras favoritrörelser var att hoppa, springa och klättra. De rörelselekar som de helst ville leka tillhörde kategorin jaktlekar, lekar som går snabbt och går ut på att barnen jagar varandra. Enligt barnen finns det inga tråkiga rörelser, men de uttryckte att vissa rörelselekar var tråkiga dessa var lekar som barnen inte var bra på, som de fick ont av eller blev tvingade att delta i. Barnen föredrog att röra sig i stora rum med mycket utrymme eller att vara utomhus eftersom det fanns färre begränsningar där. Vi har endast fått svar från tre av barnen på frågan om varför de ska röra på sig.
|
160 |
Högläsning i förskola : Förskollärares didaktiska reflektioner om högläsningBogren, Jenny, Johansson, Jeanette January 2013 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka vilka begrepp förskollärare har om högläsning och hur de reflekterar kring de didaktiska val de gör i samband med högläsning i förskola. För att uppnå syftet användes samtalsintervjuer som metod. I studien medverkade tio förskollärare, där fem förskollärare arbetade med barn i åldern 1-2:11 år och de andra fem med åldersgruppen 4-5:11 år.I studien framkom det att företeelsen högläsning är svår att definiera då några förskollärare kort förklarade att högläsning är när man läser högt ur en bok. En del förskollärare vidareutvecklade sitt svar till att förklara begreppet högläsning som ett vidgat begrepp som innefattar att barn ska få ta del av olika litteraturhändelser. I studiens resultat framkom det även att förskollärarna högläser för att stimulera barnens språkutveckling. Även om samtliga förskollärare hade medvetenhet om varför de högläser för barn så fanns det skillnader i vilken utsträckning högläsningen genomfördes. Förskollärarna reflekterade kring hur de genomförde sin högläsning då många beskrev att de använder sig av till exempel av åskådningsmaterial samt av samtal och berättande för att göra barnen delaktiga i högläsningsstunden. Dessutom beskrev förskollärarna att de gör barnen delaktiga i bokvalen genom biblioteksbesök men att förskollärarna även reflekterar didaktiskt kring vilka böcker som ska lånas. Förskollärarna förklarar att de försöker erbjuda barnen litteratur i olika genrer och utgå från barnens behov och intresse när de väljer bok till högläsningen.
|
Page generated in 0.151 seconds