Spelling suggestions: "subject:"accounting 1heory"" "subject:"accounting atheory""
1 |
Preparers’ and Non-Preparers’ Lobbying on the Proposed Prohibition of Goodwill Amortisation in ED3 ‘Business Combinations’Hartwig, Fredrik January 2012 (has links)
In this paper preparers’ and non-preparers’ positions regarding accounting for goodwill are examined through studying submitted comment letters on ED3 ‘Business Combinations’. Preparers have, because of economic consequences, incentives to lobby for the non-amortisation approach and non-preparers for the amortisation approach. As hypothesised, non-preparers are found to support amortisation of goodwill to a greater extent than do preparers. Moreover, the two groups’ supportive arguments, i.e. how they argue for or against the non-amortisation or amortisation approach, are studied. Again, as hypothesised, the results show that the two groups use the same type of ‘sophisticated’ framework based arguments instead of economic consequences arguments. Taken together the examination of the comment letters thus indicates that both preparers and non-preparers point at conceptual strengths and weaknesses, instead of pointing at the real cause of the lobbying activities, i.e. perceived economic consequences, when they try to affect the final outcome of the standard. These findings confirm earlier research which has suggested that self-interested lobbyists use accounting theories and concepts as useful justifications.
|
2 |
Val av K-regelverk, hur kan detta förklaras? : En kvantitativ studie som ämnar undersöka huruvida fastighetsbolags val av K-regelverk kan förklaras utifrån Institutionell Teori och Positive Accounting Theory.Afework, Alexander, Ormeno, Maximiliano January 2016 (has links)
Bakgrund: K-regelverkets införande 2014 innebar för de flesta mindre svenska bolag en förvirring kring vilka val av redovisningsmetoder som skulle tillämpas för räkenskapsår 2014. Från detta år var det nämligen tvunget att utgå från ett K-regelverk med sina specifika regler. För fastighetsbolag som räknas som mindre bolag enligt ÅRL (SFS 1995:1554) fanns det härefter tre regelverk som de kunde utföra sin redovisning efter. I denna undersökning undersöker vi K2 och K3 regelverket. I det ena regelverket, K3, behöver en komponentindelning av byggnaden göras medan det i det andra regelverket, K2, inte är nödvändigt. Detta nya sätt att redovisa med en komponentindelning som ett val av K3 leder till skulle enligt vissa branschorganisationer leda till att K2 väljs i större utsträckning då tillämpning av K3 kräver mer administrativt arbete och därför blir mer kostsamt. Dock menar vissa forskare att en sådan förklaring inte är tillräcklig för att förklara redovisningsregelverk, speciellt inte i större organisationer. I större organisationer tenderar snarare det regelverk väljas som leder organisationen åt ett visst håll. Inom den vetenskapliga litteraturen finns det främst två teorier som behandlar val av redovisningsregelverk. I denna undersökning vänder vi oss till dessa två teorier: Institutionell Teori och Positiv Accounting Theory, och frågar oss om de också kan förklara svenska fastighetsbolags val av regelverk. Forskningsfråga: Kan fastighetsbolags val av K-regelverk förklaras genom någon av teorierna Institutionell Teori eller Positive Accounting Theory? Syfte: Syftet med denna studie är att undersöka om fastighetsbolags val mellan redovisningsregelverken K2 och K3 kan förklaras med hjälp av IT och PAT. Resultat: I studiens resultat påvisas ett samband mellan kategorivariabeln Revisionsbyråer och valet av K3 samt för kategorivariabeln Storstad och valet av K3.
|
3 |
Bostadsrättsföreningars val av redovisningsregelverk : Vilka faktorer påverkar?Lundberg, Nils, Sundbaum, Matilda January 2016 (has links)
Från och med redovisningsåret 2014 måste mindre organisationer ha valt mellan redovisningsregelverken K2 och K3. För bostadsrättsföreningar är detta val komplicerat eftersom redovisning enligt regelverken inte anses anpassad för dem. Denna studie syftar därför till att undersöka vilka faktorer som ligger bakom bostadsrättsföreningars val mellan dessa K-regelverk. I studiens undersöks variablerna storlek, skuldsättningsgrad, anläggningstillgångar, ålder och kooperativtillhörighet. Utifrån Positive Accounting Theory och Institutional Theory ställs fem hypoteser upp över vilket K-regelverk föreningarna förväntas välja i förhållande till dessa faktorer. Hypoteserna testas med en logistisk regressionsanalys genomförd på insamlad data från 303 svenska bostadsrättsföreningar. Studiens resultat tyder på att tre av de ovanstående faktorerna påverkar föreningarnas val: storlek, anläggningstillgångar och kooperativtillhörighet. Signifikanta resultat för skuldsättningsgrad och ålder erhölls ej. Vidare indikerar resultaten att Positive Accounting Theory inte kan förklara bostadsrättsföreningarnas val av regelverk. Institutional Theory verkar dock delvis kunna förklara valet.
|
4 |
Vilket val gör företag gällande periodiseringsfonder? : En undersökning om vilka faktorer som påvekar beslutetAbrahamsson, Lena, Tsehaye, Isau, Åkesson, Anna January 2006 (has links)
Sammanfattning: Det finns olika valmöjligheter inom redovisning. Vilket val man gör styrs av vilket resultat man önskar visa. Det har just införts en ny lag som innebär att juridiska personer skall ta upp en schablonintäkt för sina periodiseringsfonder och vi bestämde oss för att undersöka vilka val företagen gjort och vilken betydelse olika faktorer har när de ska välja att sätta av till periodiseringsfonder eller ej. Vi valde ett deduktivt angreppssätt och de vetenskapliga teorier vi främst utgick ifrån var agentteorin och Positive Accounting Theory (PAT). Vi valde att undersöka om följande faktorer kan ha samband med vilka beslut man tar när det gäller periodiseringsfonderna: bonus till ledningen, företagens skuldsättningsgrad, storlek, bransch och ägarstruktur. Vi ställde samman en hypotes för varje faktor och i de fall vår ursprungliga rådata var kontinuerligt kvantitativ testade vi dessa hypoteser med hjälp av så kallade t-tester. I andra fall gjorde vi korstabeller med χ2-test. Från PAT är det endast skuldsättningsgraden som påvisar ett svagt samband. Signifikansnivån på de andra två faktorerna, bonus och storlek, var för höga för att visa ett samband och vi falsifierade därmed dessa. Att det inte föreligger något samband kan bero på att vårt urval är för litet eller att teorin inte är direkt applicerbar på svensk företagskultur. Av de två sista faktorerna vi testade var det bara ägarstrukturen som visade ett samband.
|
5 |
Goodwill : En studie av företags transparens i redovisningen av koncerngoodwillEdlund, Martin, Lind, Erik January 2012 (has links)
Goodwill är en immateriell tillgång som funnits inom redovisningen de senaste hundra åren. Hur goodwill ska behandlas diskuteras flitigt av forskare och yrkesverksamma. Från och med 2005 beslutade EU att alla noterade företag i unionen skulle följa IASB:s standarder vid upprättandet av sin koncernredovisning. Med de nya reglerna följde att goodwill ska värderas till verkligt värde och årligen testas för nedskrivningsbehov. Denna värderingsmetod innehåller subjektiva bedömningar av företagsledningen, vilket kräver transparens av företagen i sin redovisning av koncerngoodwill med information om hur nedskrivningsprövningen har utförts. Vi studerar i uppsatsen hur transparenta svenska storföretag är i sin redovisning av koncerngoodwill genom att undersöka efterlevnaden av upplysningskraven gällande nedskrivningsprövningen av goodwill för åren 2010 och 2005. Resultatet av vår undersökning har analyserats med grund i den teoretiska referensramen om Positive Accounting Theory och IASB:s kvalitativa egenskaper. Av vår undersökning kan vi konstatera att företagen uppfyller fler upplysningskrav 2010 jämfört med 2005, men att transparensen är låg i företagens goodwillredovisning för 2010. Den låga transparensen överensstämmer med Positive Accounting Theorys antagande att managers agerande styrs i eftersträvan av egen vinning och således avstår de från att upplysa om information som skulle sänka deras personliga nytta.
|
6 |
Vilket val gör företag gällande periodiseringsfonder? : En undersökning om vilka faktorer som påvekar beslutetAbrahamsson, Lena, Tsehaye, Isau, Åkesson, Anna January 2006 (has links)
<p>Sammanfattning:</p><p>Det finns olika valmöjligheter inom redovisning. Vilket val man gör styrs av vilket resultat man önskar visa. Det har just införts en ny lag som innebär att juridiska personer skall ta upp en schablonintäkt för sina periodiseringsfonder och vi bestämde oss för att undersöka vilka val företagen gjort och vilken betydelse olika faktorer har när de ska välja att sätta av till periodiseringsfonder eller ej.</p><p>Vi valde ett deduktivt angreppssätt och de vetenskapliga teorier vi främst utgick ifrån var agentteorin och Positive Accounting Theory (PAT). Vi valde att undersöka om följande faktorer kan ha samband med vilka beslut man tar när det gäller periodiseringsfonderna: bonus till ledningen, företagens skuldsättningsgrad, storlek, bransch och ägarstruktur.</p><p>Vi ställde samman en hypotes för varje faktor och i de fall vår ursprungliga rådata var kontinuerligt kvantitativ testade vi dessa hypoteser med hjälp av så kallade t-tester. I andra fall gjorde vi korstabeller med χ2-test.</p><p>Från PAT är det endast skuldsättningsgraden som påvisar ett svagt samband. Signifikansnivån på de andra två faktorerna, bonus och storlek, var för höga för att visa ett samband och vi falsifierade därmed dessa. Att det inte föreligger något samband kan bero på att vårt urval är för litet eller att teorin inte är direkt applicerbar på svensk företagskultur. Av de två sista faktorerna vi testade var det bara ägarstrukturen som visade ett samband.</p>
|
7 |
Faktorer som kan påverka företags val mellan K2 och K3 : En jämförelsestudie mellan två branscherHöglund, Angelica, Wiman, Julia January 2016 (has links)
Titel: Faktorer som kan påverka företags val mellan K2 och K3 Författare: Angelica Höglund och Julia Wiman Handledare: Klas Sundberg Bakgrund och problem: Det nya K-regelverket som infördes 1 januari 2014 innebär att mindre onoterade företag idag har valmöjligheten att välja mellan regelverken K2 och K3. För dessa mindre företag är valet av regelverk viktigt då det kommer att påverka företagets räkenskaper. Syfte: Syftet med studien är att studera fördelningen av K2 och K3 för mindre onoterade företag inom två olika branscher, dessa är byggbranschen och juridik,- ekonomi- och konsultbranschen, samt vilka faktorer som kan påverka valet av regelverk. Teori: Studien bygger på två teorier, dessa är positive accounting theory och institutionell teori. Metod: I studien används en kvantitativ forskningsmetod där årsredovisningar har granskats och sammanställts, samt en kvalitativ metod som bygger på fyra semistrukturerade intervjuer där de identifierade faktorerna analyserats utifrån en analysmodell. Resultat och slutsats: Utifrån det empiriska materialet identifierades sju faktorer, dessa var leasing, företagets storlek, rättvisande bild, revisorns påverkan, komponentavskrivning, kostnad/nytta och koncernredovisning. Ovanstående faktorer har kategoriserats och analyserats utifrån PAT och institutionell teori. Förslag till vidare forskning: Ett förslag vore att forska vidare på de identifierade faktorerna för att undersöka i hur stor utsträckning de påverkar företagens beslut. En intressant studie hade även varit att genomföra en fallstudie som utgår från att upprätta en årsredovisning utifrån både K2 och K3 för att studera de skillnader som kan uppkomma. / Title: Factors that may affect the company's choice between K2 and K3 Author: Angelica Höglund and Julia Wiman Advisor: Klas Sundberg Background and problem: The new K- regulations were introduced 1th of January 2014 and means that small unlisted companies today have the option to choose between the regulations K2 and K3. For these smaller companies is the choice of the regulatory framework important because it will affect the company's accounts. Purpose: The purpose of the study is to study the distribution of K2 and K3 for small unlisted companies in two different industries, these are the construction industry and law - financial and consulting industry, and the factors that may influence the choice of rules. Theory: The study is based on two theories, these are positive accounting theory and institutional theory. Method: The study used a quantitative research method in which the financial statements have been reviewed and compiled, as well as a qualitative methodology based on four semistructured interviews in which the identified factors analyzed from an analytical model. Results and conclusion: Based on the empirical material seven factors were identified, these were leasing, company size, true and fair view, the auditors influence, component depreciation, cost/benefit and accounting for corporate groups. The above factors have been categorized and analyzed based on the PAT and institutional theory. Suggestions for further research: One suggestion would be to further research on the identified factors to consider to what extent they influence corporate decisions. An interesting study had also been carrying out a case study based on the preparation of annual accounts on the basis of both K2 and K3 to study the differences that may arise
|
8 |
Agerar Företagsledare Opportunistiskt vid Köpeskillingsallokering : Bevis från Svenska RörelseförvärvDingertz, Jakob, Ohlin, Vilhelm January 2014 (has links)
SammandragGoodwill har de senaste åren fått en allt mer betydelsefull roll i svenska bolag och utgör idag majoriteten av köpeskillingen vid ett rörelseförvärv. Rådande redovisningsstandarder lämnar en stor del av ansvaret för köpeskillingsallokering hos bolagen själva, något som tidigare studier visat ger utrymme för opportunistiskt agerande. Vi undersöker i denna studie 213 rörelseförvärv gjorda på den svenska marknaden under åren 2011-2013. Via en multipel regressionsanalys finner vi belägg för att rörlig ersättning till företagsledare baserad på kortsiktiga resultatmål, tenderar att leda till en högre allokering till goodwill i relation till immateriella tillgångar vid rörelseförvärv. Resultatet kan tolkas som att företagsledare maximerar resultatet ur ett kortsiktigt perspektiv i syfte att också maximera sin egen lön. Detta skapar en problematik då företagsledare som agerar i egenintresse försvagar de kvalitativa karaktäristika IASB efterstävar vid standardsättande. / Abstract Goodwill has over the last years gained a more influential role in Swedish corporations and accounts for a majority of the purchase price during an acquisition. Current accounting standards leave a substantial part of the responsibility of the purchase price allocation to the firms themselves, something that previous studies have found gives room for opportunistic behavior. We study 213 company acquisitions on the Swedish market during the years of 2011-2013. Through a multiple regression analysis we find that short-term compensations based on short-term financial results, tend to lead to a higher allocation to goodwill in relation to intangible assets. These findings could be interpreted as an indication of executives striving to maximize short-term results in order to also maximize their compensation. This creates a problematic situation since executives acting in self-interest diminishes the qualitative characteristics IASB endeavor when setting accounting standards.
|
9 |
Den kostsamma manipulationen : handlingarna och konsekvenserna av earnings management / The costly manipulation in Swedish scandal companies : the actions and consequences of earnings managementKokkonen, Fanny, Larsson, Annie January 2018 (has links)
Redovisningen används som ett verktyg för beslutsfattande i olika situationer och därför är det viktigt att redovisningen sker på ett korrekt sätt. Dock har det visat sig att verktyget inte alltid fungerar i praktiken eftersom att företag kan använda sig av earnings management för att vilseleda användarna. Studien har gjorts som en komparativ fallstudie med hjälp av tio olika case som byggts upp genom skandaler där earnings management uppdagats i svenska företag. En jämförelse har sedan gjorts av de olika casen i syfte att upptäcka likheter och skillnader för att på så sätt få en ökad förståelse av fenomenet. Studien undersöker vad som gör att en företagsledare använder sig av earnings management samt vilka konsekvenser det får för företaget och dess olika intressenter. Det empiriska materialet har analyserats med hjälp organisations- och redovisningsteorier tillsammans med etik och moral för att kunna identifiera olika vinklar av problematiken. Studien konstaterar att det sällan finns en enda bakomliggande faktor som bidrar till att earnings management används. De olika bakomliggande faktorerna som har identifierats handlar om att ge en förskönad bild över antingen företaget eller företagsledaren själv. Det framgår även att earnings management medför negativa konsekvenser för såväl företaget som dess intressenter. Slutligen kan studien konstatera att earnings management inte medför något positivt och således inte har någon vinnare. / Financial statement is used as an instrument for decision making in several situations, thus it is of high importance that it is performed accurately. However, it has appeared to not always operate correctly since companies have the possibility to use earnings management to misguide the users. This study has been accomplished as a comparative case study with ten various cases, generated from scandals where earnings management has been exposed in Swedish companies. We have compared the cases in order to gain an increased comprehension of the phenomenon and its effects. The study examines the underlying reasons for a business manager to apply earnings management and which consequences it brings to the enterprise and its stakeholders. The empirical material has been analyzed with organizational and accounting theories along with ethical and moral beliefs in order to identify different perspectives of the stated problem. The conclusion is that it is often more than one underlying factor that contributes to the use of earnings management. The identified underlying factors are about giving a better picture of either the business manager or the company. It also emphasizes that earnings management causes adverse consequences for the firm as well as its stakeholders. Finally, this study states that earnings management does not lead anything positive, thus it does not result in anyone winner.
|
10 |
Goodwill : En studie om sambandet mellan nedskrivningar av goodwill och företagens väsentliga händelser / A study on the relationship between impairment of goodwill and the significant events of the companiesAbic, Ömer, Larsson, Johannes January 2020 (has links)
Vi har studerat svenska börsnoterade bolag på Stockholmsbörsens largecap-lista som omfattar de största börsnoterade bolagen i Sverige. Syftet med denna studie är att söka samband mellan bolagens nedskrivningar av goodwill och väsentliga händelser. Dessa väsentliga händelser utgörs av byte av revisor och verkställande direktör. Den teoretiska referensramen utgår från tidigare teorier om företagsledningars olika sätt att subjektivt bedöma behovet av nedskrivningar. Det är inte alltid en ledning tar beslut som är för företagets bästa utan kan ha egna incitament för att maximera den egna nyttan. Metoden som vi utgått från i vår studie har varit en kvantitativ metod där vi samlat in data från bolagens årsredovisningar och kvantifierat det för att söka samband genom regressionsanalys. Vårt resultat ger inga indikationer på samband mellan nedskrivningar av goodwill och väsentliga händelser. / We have studied Swedish listed companies on the Stockholm Stock Exchange largecap list, which includes the largest listed companies in Sweden. The purpose of this study is to seek connection between the companies' impairment losses on goodwill and significant events. These significant events consist of a change of accountant and CEO. The theoretical frame of reference is based on previous theories on the different ways of management to subjectively assess the need for write-downs. It is not always a management decision that is for the good of the company but may have its own incentives to maximize its own benefit. The method we used in our study has been a quantitative method where we collected data from the companies´ annual reports and quantified it to seek connection through regression analysis. Our results do not give any indication of the relationship between impairment of goodwill and significant events.
|
Page generated in 0.0803 seconds