Spelling suggestions: "subject:"bureaucratic organization"" "subject:"bureaucratico organization""
1 |
Styrning inom en postbyråkratisk organisation : En fallstudie på Urb-It / Governance in a post-bureaucratic organization : A case study at Urb-itAljic, Arnes, Eriksson, Johan January 2015 (has links)
Problem: How do post-bureaucratic organizations think about control where individual freedom and responsibility are central elements? Purpose: The purpose with this study is to examine and analyze how a post-bureaucratic organization sees on control and how it controls the employees. Method: The collection of data was done by semi structured interviews. The interviews covers three different levels of the organization in the operative business at Urb-it. The data was analyzed and compared with relevant theories and studies in governance in hope to full fill the purpose of the study. Conclusion: The study shows that normative control methods are the most used at Urb-it. The management team works actively with control methods where the recruitment process is the biggest one while the employees feel free rather than controlled.
|
2 |
Le mode projet dans le système de décision des organisations bureaucratiques : Le cas des projets internes d'une collectivité territoriale / The project mode in the decision-making system within bureautic organizationsBichon, Simon 07 December 2017 (has links)
Cette recherche, menée en immersion sur le terrain, vise à rendre plus intelligible le mode projet dans le système de décision des organisations bureaucratiques. Ce sujet, manquant d’évidences tant conceptuelles qu’empiriques, a été analysé longitudinalement et en temps réel par le biais d’une étude de cas enchâssés, composée de cinq projets internes d’une même collectivité territoriale. Pour appréhender davantage la complexité de ce sujet, un cadre conceptuel a été spécifiquement développé sur la base d’une approche multidimensionnelle. Puis, différents dispositifs méthodologiques, oscillant de l’observation flottante jusqu’à la recherche-action, ont été mobilisés pour détecter ce qui relève du singulier ou de la répétition dans les pratiques. Au final, les résultats de cette thèse, largement révélés par l’exercice d’une réflexivité, suggèrent que l’analyse du mode projet dans le système de décision d’une organisation bureaucratique ne peut être menée sans l’usage du concept d’instanciation. Plus encore, au sein des bureaucraties publiques, les projets internes connaissent une instanciation incomplète, néfaste à leur efficience. / This research, performed on the field-based approach, aims to give a more intelligible view of the project mode in the decision-making system within bureaucratic organizations. As this subject lacked of both conceptual and empiric evidences, it was analyzed on a real-time and longitudinal basis by means of embedded case study, composed of five internal projects performed in a territorial community. To advance deeper with the complexity of the subject, a conceptual frame was specifically done on the basis of a multidimensional approach. Then, several methological tools, from floating observation to action-research, were mobilized in order to identify if the practices tackled are either originated in a singular or repetitive approach. Finally, this thesis results, highly revealed through the exercise of reflexivity, show us that the analysis of the mode project in decision-making system within a bureaucratic organization can’t be lead without using the concept of instantiation. Moreover, within the public bureaucracies, the internal projects suffer from an unachieved instantiation, undermining their efficiency.
|
3 |
Graden av måluppfyllelse vad gäller kriminalvårdens centrala målsättningar för vårdares arbetstillfredsställelse på kriminalvårdsanstalten Härnösand / The Degree of Goal Fulfilment in the Swedish Correctional System Concerning the Central Objectives for Prison Guards’ Work Satisfaction at the Prison of HärnösandHamberg, Jennie January 2011 (has links)
ABSTRACT Titel: Graden av måluppfyllelse vad gäller kriminalvårdens centrala målsättningar för vårdares arbetstillfredsställelse på kriminalvårdsanstalten Härnösand Nivå: C-uppsats i ämnet företagsekonomi Författare: Jennie Hamberg Handledare: Ernst Hollander Datum: 2011 - januari Syfte: Ett syfte med denna uppsats var att försöka ta reda på i vilken grad kriminalvårdarna på anstalten Härnösand kände arbetstillfredsställelse. Ett ytterligare huvudsyfte var att undersöka i vilken grad kriminalvårdens målsättningar angående kriminalvårdares arbetstillfredsställelse samstämde med hur kriminalvårdarna på anstalten Härnösand upplevde sin arbetstillfredsställelse. Metod: Jag har framförallt använt en kvalitativ metod, men även av en kvantitativ. Jag har gjort en semistrukturerad intervju med en kriminalvårdsinspektör, en deltagande observationsstudie och en vårdarenkät som hade både kvalitativa och kvantitativa inslag. Resultat & slutsats: Jag kom fram till att majoriteten av vårdarna på kriminalvårdsanstalten Härnösand hade en ganska låg arbetstillfredsställelse. Många faktorer bidrog till den minskade arbetstillfredsställelsen. En viktig omständighet var att många vårdare kände att de hade en låg grad av egenkontroll och inflytande över t.ex. sin arbetssituation och hur de ska utföra sina arbetsuppgifter. Ledarna hade också en, till stor del, negativ effekt på vårdarnas arbetstillfredsställelse. Ytterligare en ytterst viktig aspekt för vårdarnas arbetstillfredsställelse var ledarskapsprocessen, dvs. om relationen kriminalvårdsinspektör och vårdare var positivt. I vårdarnas enkätsvar antyddes det att flertalet vårdare tyckte att förhållandet mellan ledare och medarbetare inte var ändamålsenligt. De ansåg t.ex. att det fanns brister i förtroendet mellan vårdarna och kriminalvårdsinspektörerna. Vårdarna trodde även att ledningen var ointresserad av personalen och de ansåg att kriminalvårdsinspektörerna borde vara mer aktiva och stödjande. En aspekt som dock delvis påverkade vårdarnas arbetstillfredsställelse positivt var olika medarbetarfaktorer. Vårdarna var t.ex. överlag nöjda med sina kollegor. En negativ medarbetarfaktor var dock att vårdare överlag inte var tillfredsställda med sina arbetsuppgifter. Slutligen undersökte jag i vilken grad man på kriminalvårdsanstalten Härnösand hade lyckats uppfylla kriminalvårdens centrala målsättningar för en hög arbetstillfredsställelse hos vårdarna. På anstalten Härnösand hade ledningen misslyckats med att nå de flesta av de centrala målsättningarna och bristerna verkade framförallt bero på den dåliga relationen mellan kriminalvårdsinspektörerna och vårdarna, och på vårdarnas bristande egenkontroll. Förslag till fortsatt forskning: Ett område som inte kunde inkluderas i denna uppsats och som skulle lämpa sig för fortsatt forskning är hur man skulle kunna skapa mer nöjda medarbetare inom kriminalvårdens befintliga organisationsstruktur. Uppsatsens bidrag: Jag tror att denna uppsats kan bidra till ny kunskap genom att tydliggöra det komplexa nät av faktorer som påverkar människors arbetstillfredsställelse. Detta har jag försökt göra genom att använda mig av ett situationssynsätt. Nyckelord: Kontingensteori, arbetstillfredsställelse, kriminalvården, byråkratisk organisation, ledarstil, ledare, medarbetare. / ABSTRACT Title: The Degree of Goal Fulfilment in the Swedish Correctional System Concerning the Central Objectives for Prison Guards’ Work Satisfaction at the Prison of Härnösand Level: Final Assignment for Bachelor Degree in Business Administration Author: Jennie Hamberg Supervisor: Ernst Hollander Date: 2011 - January Aim: An aim with this essay was to investigate to what degree the guards at the prison of Härnösand felt work satisfaction. Another aim was to investigate to what degree the Swedish Correctional System’s central objectives for prison guards’ work satisfaction were fulfilled at the prison of Härnösand. Method: I have used a qualitative method but also a quantitative method. I have made a semi-structured interview, an observation and prison guard questionnaire with both qualitative and quantitative elements. Result & Conclusions: In my essay I concluded that a majority of guards in Härnösand had a rather low degree of work satisfaction. Many factors contributed to this. One important factor was that many guards felt that they had little control over their own work situation and how they went about their job assignments. The leaders also had a negative effect on the guards’ job satisfaction. Another central element for high work satisfaction is the leadership process, i.e. that a functional relationship exists between the prison inspectors and the guards. Many guards said they felt that the relationship between leaders and followers was not satisfactory. They felt that there was a lack of trust between the inspectors and themselves. They also stated that they felt that the management was not interested in the staff and they also felt that the inspectors should be less passive and more supportive. One contributing factor to a more possive work satisfaction was the guards’ high satisfaction with the collegues. But a negative co-worker factor was the fact that the guards were not satisfied with their job assignments. I also concluded that the management at the prison of Härnösand had failed to fulfill the central objectives for prison guards’ work satisfaction. The failures could mostly be ascribed to the unsatisfactory relationship between the inspectors and the prison guards, but also to the guards’ low degree of control over their job situation. Suggestions for future research: An area for future research could be to investigate how to create more content workers within the current organizational structure of the Swedish correctional system. Contribution of the thesis: This essay may contribute to new knowledge by emphasizing the complex net of contributing factors which affects people’s degree of work satisfaction. I have tried to do this by using a contingency theory. Key words: Contingency theory, work satisfaction, the Swedish Correctional System, bureaucratic organization, management style, leader, follower.
|
4 |
Förändring inom Polisen – : en fallstudie ur ett medarbetarperspektiv / Change for the Police authority – : A case study with the employees´ perspectiveCederholm, Anna, Levin, Johanna January 2005 (has links)
<p>Background: The Swedish Police authorities have accomplished several changes the last years. We have studied one of these changes, the co-ordination of two supporting functions, economy and staffadministration at the Police authorities in Östergötland, Jönköping, Södermanland and SKL (Swedish crime technical laboratory). The initiative to this change was taken in 2002 and in 2003 a decision was made to create a joint servicecenter.</p><p>Purpose: The purpose of this rapport is, in a collaborator perspective, to study the employees´ experiences of the change process.</p><p>Method: The empirical material was collected throw interviews with the employees who have taken part in the change process. Even the leader of the project has been interviewed.</p><p>Results: We have distinguished five central aspects in the change process. These are information/communication and understanding, the project leader, teamwork, timeaspect/reflexion and the leadership. Our opinion is that the employees´ totalexperience of the change process is positive. The reason to this is that the change strategy is based on high participation and influence which the employees have appreciated. An other reason is the meeting of two different contexts. By that we mean that during the change project a bureaucratic context came across the project context which was based on comprehensive view and flexibility. The employees thought that the project context was a challenge and they found it very inspiring.</p> / <p>Bakgrund: Det svenska polisväsendet har genomfört ett flertal förändringar de senaste åren. Vi har valt att studera en av dessa förändringar, samordningen av de ekonomi- och personaladministrativa funktionerna vid polismyndigheterna i Östergötlands-, Jönköpings- och Södermanlands län samt Statens Kriminaltekniska Laboratorium, SKL. Initiativet till denna förändring togs av Rikspolisstyrelsen under hösten 2002 och året därpå fattades beslutet att bilda ett gemensamt servicecenter för ovannämnda myndigheter.</p><p>Syfte: Syftet med vår uppsats är att, ur ett medarbetarperspektiv, studera de anställdas upplevelser av Polisens förändringsprocess.</p><p>Genomförande: Vårt empiriska material har samlats in genom intervjuer med de anställda som deltagit i Polisens förändringsprocess. Även huvudprojektledaren för förändringsarbetet har intervjuats.</p><p>Resultat: Vi har kunnat urskilja fem centrala aspekter i Polisens förändringsprocess. Dessa är information/kommunikation & förståelse, huvudprojektledaren, grupparbete, tidsaspekt/reflektion samt ledningens agerande. Vår uppfattning är att de anställdas totalupplevelse av förändringsprocessen är positiv då vi anser att de positiva upplevelserna överväger de negativa. Vi har kunnat konstatera att anledningen till detta dels är att förändringsstrategin har baserats på hög grad av delaktighet och inflytande vilket de anställda har uppskattat, dels mötet mellan två olika kontexter. Med detta menar vi att inom ramen för förändringsprojektet möttes en organisation med byråkratiska inslag och arbetsformen projekt, där den senare i större utsträckning betonar vikten av helhetstänkande och flexibilitet. Helhetstänkande och flexibilitet var två nya inslag som projektarbetet innebar, vilket upplevdes utmanande och inspirerande av de anställda.</p>
|
5 |
Förändring inom Polisen – : en fallstudie ur ett medarbetarperspektiv / Change for the Police authority – : A case study with the employees´ perspectiveCederholm, Anna, Levin, Johanna January 2005 (has links)
Background: The Swedish Police authorities have accomplished several changes the last years. We have studied one of these changes, the co-ordination of two supporting functions, economy and staffadministration at the Police authorities in Östergötland, Jönköping, Södermanland and SKL (Swedish crime technical laboratory). The initiative to this change was taken in 2002 and in 2003 a decision was made to create a joint servicecenter. Purpose: The purpose of this rapport is, in a collaborator perspective, to study the employees´ experiences of the change process. Method: The empirical material was collected throw interviews with the employees who have taken part in the change process. Even the leader of the project has been interviewed. Results: We have distinguished five central aspects in the change process. These are information/communication and understanding, the project leader, teamwork, timeaspect/reflexion and the leadership. Our opinion is that the employees´ totalexperience of the change process is positive. The reason to this is that the change strategy is based on high participation and influence which the employees have appreciated. An other reason is the meeting of two different contexts. By that we mean that during the change project a bureaucratic context came across the project context which was based on comprehensive view and flexibility. The employees thought that the project context was a challenge and they found it very inspiring. / Bakgrund: Det svenska polisväsendet har genomfört ett flertal förändringar de senaste åren. Vi har valt att studera en av dessa förändringar, samordningen av de ekonomi- och personaladministrativa funktionerna vid polismyndigheterna i Östergötlands-, Jönköpings- och Södermanlands län samt Statens Kriminaltekniska Laboratorium, SKL. Initiativet till denna förändring togs av Rikspolisstyrelsen under hösten 2002 och året därpå fattades beslutet att bilda ett gemensamt servicecenter för ovannämnda myndigheter. Syfte: Syftet med vår uppsats är att, ur ett medarbetarperspektiv, studera de anställdas upplevelser av Polisens förändringsprocess. Genomförande: Vårt empiriska material har samlats in genom intervjuer med de anställda som deltagit i Polisens förändringsprocess. Även huvudprojektledaren för förändringsarbetet har intervjuats. Resultat: Vi har kunnat urskilja fem centrala aspekter i Polisens förändringsprocess. Dessa är information/kommunikation & förståelse, huvudprojektledaren, grupparbete, tidsaspekt/reflektion samt ledningens agerande. Vår uppfattning är att de anställdas totalupplevelse av förändringsprocessen är positiv då vi anser att de positiva upplevelserna överväger de negativa. Vi har kunnat konstatera att anledningen till detta dels är att förändringsstrategin har baserats på hög grad av delaktighet och inflytande vilket de anställda har uppskattat, dels mötet mellan två olika kontexter. Med detta menar vi att inom ramen för förändringsprojektet möttes en organisation med byråkratiska inslag och arbetsformen projekt, där den senare i större utsträckning betonar vikten av helhetstänkande och flexibilitet. Helhetstänkande och flexibilitet var två nya inslag som projektarbetet innebar, vilket upplevdes utmanande och inspirerande av de anställda.
|
Page generated in 0.1316 seconds