1 |
Implementeringen av K3 : En standardisering av redovisningens regelverkSelek, Sevinc, Larsson Schill, Sofie January 2014 (has links)
Denna studie syftar till att undersöka implementeringen av det nya regelverket, K3 som en standardisering av redovisningsreglerna, både internationellt och nationellt. K-projektet påbörjades år 2004, då BFN beslutade om att ändra inriktning på sin normgivning. BFN bestämde sig för att ta fram samlade, kompletta regelverk för olika kategorier av företag, K1-K4 för att ersätta tidigare spridd normgivning. Tanken med K-projektet var att alla regler och föreskrifter, som ett företag ska tillämpa vid upprättandet av sin årsredovisning, ska finnas samlade i en och samma vägledning för att underlätta för upprättare. Vi har valt att genomföra intervjuer vid insamling av data samt studerat remissinstansernas remissvar på BFNs “Upprättande av årsredovisning (K3) - Utkast”. God redovisningssed och rättvisande bild är två av de främsta termerna inom svensk redovisning. Studien belyser hur K3 förhåller sig till en rättvisande bild och god redovisningssed utifrån tre olika perspektiv; upprättarperspektivet, branschperspektivet och intressentperspektivet. / This study aims to investigate the implementation of the new accounting standards, K3, as standard accounting rules, both internationally and nationally. The K-project began in year 2004, when the BFN decided to change focus of their accounting principles. BFN decided to produce a single, comprehensive framework of rules covering the different categories of companies, K1 - K4 that should replace previously standards. The idea of the K-project is that all rules and regulations applicable for a company, in the preparation of its annual financial reports, shall be collected into the same guidance framework. We have chosen to collect data by interviews with and studies of the referral organizations responses on BFNs "Upprättande av årsredovisning (K3) - Utkast". Generally accepted accounting principles and true and fair view, are two of the main terms in Swedish accounting. This study illustrates how the K3-standards are related to those two terms from three different perspectives; the preparers-, the industry- and the stakeholder perspective.
|
2 |
Harmonisering av redovisningen för SME : Är regelverken princip eller regelbaserade? / Harmonization of the financial reporting for SME - Is the framework principlebased or ruledbased?Thai Thelin, Jenny, Florin Vadman, Ebba January 2016 (has links)
En önskan om en enad internationell uppsättning av redovisningsstandarder har uppkommit på senare tid på grund av globaliseringen. FASB har i ett försök att närma sig IASB regelverk implementerat mer principer i US GAAP medan IASB har implementerat fler regler i IFRS. Trenden pekar mot harmoniseringen för att lyckas med en enad internationell uppsättning redovisningsstandarder. Globaliseringen påverkar inte enbart börsnoterade företag utan även små och medelstora företag (SME). Arbetet för harmonisering av små och medelstora företags (SME) regelverk har dock inte berörts i lika stor grad. Studiens syfte är att undersöka till vilken grad regelverken IFRS for SME, FRS 102 och FRF for SME är princip- eller regelbaserade gentemot varandra samt att utreda till vilken grad dessa är harmoniserade med varandra.För att uppfylla syftet har en kvalitativ studie utförs med hjälp av en innehållsanalys. Kvalitativ data används i uppbyggnad av den teoretiska referensramen med skriftliga källor i form av vetenskapliga artiklar. Empirin består av delar ur lagtexter av regelverken IFRS for SME, FRS 102 och FRF for SME som analyseras med utgångspunkt i den teoretiska referensramen.Det vi kom fram till var att IFRS for SME och FRS 102 är principbaserade regelverk medan FRF for SME är ett regelbaserat regelverk. När de sedan ställdes emot varandra betraktas FRS 102 precis som IFRS for SME som ett principbaserat regelverk men till en större grad. IFRS for SME och FRS 102 bedöms således som harmoniserade. FRF for SME anser vi å andra sidan vara ett regelbaserat regelverk och när det ställs emot IFRS for SME och FRS 102 anses det därmed svagt regelbaserade. Vi kan följaktligen inte betrakta FRS for SME som harmoniserade med varken IFRS for SME eller FRS 102.Vår studie bidrar därmed till litteratur om harmoniseringen av SME företag samt till IFRS for SME, FRS 102 och FRF for SME är huvudsakligen princip- eller regelbaserad. Dessutom görs en reflektion över om den enda aspekten med redovisningen är jämförbarhet då är det optimala läget för harmonisering när regelverken är stark regelbaserade. / AbstractA desire for a united international set of accounting standards has arisen in recent times due to globalization. FASB has in an attempt to approach the IASB regulations implemented more principles in US GAAP, while the IASB has implemented more rules in IFRS. The trend is pointing towards harmonization to succeed in the desire for an united international set of accounting standards. Globalisation does not only affect listed companies but also small and medium-sized enterprises (SMEs). Harmonisation of these small and medium-sized enterprises (SMEs) framework have not been written about to the same degree as the listed companies. The study aims to examine to which extent regulations IFRS for SME, FRS 102 and FRF for SME's are principle or rule-based to one another. The second purpose of the study is to investigate the degree to which these are harmonized with each other.A qualitative study with a content analyse have been conducted to fulfill the purpose of the study. Qualitative data is used in the construction of the theoretical framework in form of written sources such as scientific articles. The empirical data is also of qualitative character and consists of parts of the legal texts of the regulations IFRS for SME, FRS 102 and FRF for SMEs. The empirical data is analyzed on the basis of the theoretical framework.The conclusion was that IFRS for SME and FRS 102 are principle-based frameworks while FRF for SMEs is a rules-based framework. When they were facing each other FRS 102 was considered as a principle-based regulations but to a greater degree then IFRS for SME. IFRS for SME and FRS 102 is consequently considered harmonized. FRF for SMEs on the other hand is a rules-based framework and when it is set against the IFRS for SME and FRS 102 it is considered weak rule-based. We cannot therefore regard FRS for SMEs harmonized with either IFRS for SMEs or FRS 102.Our study contributes to the literature on the harmonization of SME companies, and whether the IFRS for SME, FRS 102 and FRF for SMEs are mainly principle- or rulebased. In addition, a reflection on if the only aspect of the financial report is comparability then optimal framework for harmonization are one that is strong rulebased.
|
3 |
Säkringsredovisning : En komparativ studie av IFRS 9 & K3 / Hedge accounting : A comparative study of IFRS 9 & K3Edgren, Michelle, Elofsson, Amanda January 2020 (has links)
Dagens företag är exponerade för många olika typer av risker, några av dessa är valuta, ränta och råvarupriser. För att skydda sig mot sådana risker kan företag som tillämpar regelverken IFRS alternativt K3 välja att använda sig av säkringsinstrument vilket exempelvis kan vara en valutatermin. Säkringsinstrumentets värde förväntas röra sig i motsatt riktning som den säkrade posten. För att minska eventuella fluktuationer som kan uppstå till följd av säkringar kan företagen även frivilligt tillämpa säkringsredovisning, vilket innebär en matchning mellan den säkrade posten och säkringsinstrumentet. Den första januari 2018 ersattes den gamla standarden IAS 39 av IFRS 9 efter att ha blivit hårt kritiserad för att den varit allt för komplex, vilket i sin tur ledde till att företag avstod från att tillämpa säkringsredovisning. Därmed tillämpar företag som redovisar enligt IFRS den nya standarden IFRS 9. Företag som tillämpar K3 kapitel 12 däremot får indirekt tillämpa den gamla standarden IAS 39 då K3kapitel 12 baseras på IAS 39.Syftet med studien är att undersöka hur investerare och borgenärer påverkas av att företag tillämpar den nya standarden IFRS 9 respektive K3 kapitel 12. Genom en jämförande studie ämnar vi att finna skillnader och likheter vid tillämpning utifrån IFRS 9 och K3. Studien är baserad på en kvalitativ forskningsmetod och består av tre typfall för att visa de skillnader och likheter som uppstår då företag tillämpar respektive regelverk samt hur dessa påverkarinvesterare och borgenärer. Studien visar att det inte finns stora skillnader mellan de två standarderna redovisningsmässigt men att det däremot finns stora skillnader kring kraven avseende vem som fårsäkringsredovisa. Detta är främst på grund av det omfattande effektivitetstestet som krävs iK3 kapitel 12 men inte i IFRS 9. Vi finner den enklare effektivitetsbedömningen som finns iIFRS 9 bättre än effektivitetstestet som går att finna i K3 kapitel 12, eftersom det förenklar och skapar fler möjligheter att tillämpa säkringsredovisning. Studien visar även att det enligtK3 är tillåtet att frivilligt avbryta säkringsredovisning, vilket det inte är enligt IFRS 9.Dessutom finner vi att dessa skillnader kan påverka investerare och borgenärer på flertalet sätt, främst genom säkringsredovisningens påverkan på de finansiella rapporterna samt mängden information de får ta del av då ett företag tillämpar säkringsredovisning. Studien visar därmed att säkringsredovisning har en övergripande positiv inverkan på investerare och borgenärer. Vår slutsats är att den nya standarden IFRS 9 och dess skillnader från dess föregångare ger en påtagligt positiv effekt för investerare och borgenärer. Detta eftersom de får tillgång till merinformation som de annars inte hade fått samt att fler företag kan tillämpasäkringsredovisning. Av den anledningen anser vi att K3 kapitel 12 bör uppdateras så att den baseras på IFRS 9 istället för IAS 39. / Today's companies are exposed to many different types of risk, some of them are currency,interest rates and commodity prices. In order to protect against such risks, the companyapplying the IFRS or K3 regulations may choose to use a hedging instrument which may use,for example, a forward contract. The value of the hedging instrument is expected to move inthe opposite direction as the hedged item. In order to reduce any fluctuations that may occurfrom hedges, companies can also voluntarily apply hedge accounting, which means a matchbetween the hedged item and the hedging instrument. On January 1 2018, the old standardIAS 39 was replaced by IFRS 9 after being criticized for being overly complex, which in turnled to the company refraining from applying hedge accounting. Thus, companies that reportaccording to IFRS apply the new standard IFRS 9. Companies that apply K3 Chapter 12 mayindirectly apply the old standard IAS 39, because K3 Chapter 12 are based on IAS 39.The purpose of the study is to investigate how investors and creditors are affected whencompanies apply the new standard IFRS 9 or K3. Through a comparative study, we can finddifferences and similarities in hedge accounting based on IFRS 9 and K3. The studies arebased on a qualitative research method and consist of three case studies, to show differencesand similarities that arise when companies apply their respective regulations and how theyaffect investors and creditors.The study shows that there are not any big differences between the two accounting standardswhen it comes to accounting, but there are great differences around the requirementsregarding who gets to apply hedge accounting. This is mainly because of the efficiency testrequired in K3 Chapter 12 that isn't used in IFRS 9. We find the simpler efficiency assessmentfound in IFRS 9 better than the efficiency test that can be found in K3 Chapter 12. The studyalso shows that according to K3 it's permissible to voluntarily cancel hedge accounting, whichit isn't according to IFRS 9. In addition, we find that this can affect investors and creditors inmany ways, mainly through the hedge accounting's effect on the financial reports andinformation that they can get from a company that applies hedge accounting. The study thusshows that hedge accounting has an overall positive impact on investors and creditors.Our conclusion is that the new standard IFRS 9 have a significantly positive effect oninvestors and creditors, compared to the old standard. This because investors and creditorsaccess to more information and more companies can apply hedge accounting. For this reason,we believe that K3 Chapter 12 should be updated to be based on IFRS 9 instead of IAS 39.This study is hereafter written in Swedish.
|
4 |
Aplikace mezinárodního účetního standardu pro malé a střední firmy / Application of International Financial Reporting Standard for Small and Medium Sized EnterprisesLetková, Nina January 2015 (has links)
Master thesis deals with the application of international financial reporting standard for small and medium-sized enterprises. The object of this thesis is to define the conceptual framework for financial reporting under IFRS for SMEs, to analyze the differences between CZ GAAP and reporting under IFRS for SME and then apply the acquired knowledge within practical part of master thesis along with the definition of the costs and benefits associated with the transition to IFRS for SMEs.
|
Page generated in 0.0375 seconds