Spelling suggestions: "subject:"informell kunskap"" "subject:"enformell kunskap""
1 |
Informellt lärande i arbetslivet : En kvalitativ studie om kunskapsutbyte mellan medarbetareHellström, Mimmi, Lindahl, Isabelle January 2017 (has links)
Studiens syfte har varit att utveckla kunskap om hur informellt kunskapsutbyte mellan medarbetare i arbetslivet sker. Mer specifikt studeras vid vilka tillfällen och i vilket syfte medarbetare väljer att vända sig till en specifik kollega för att fråga om något, samt hur detta kunskapsutbyte går till. Följande frågeställningar har använts för att få svar på detta: På vilket sätt utbyter medarbetare kunskap med varandra? Vid vilka tillfällen tar medarbetare initiativ till att utbyta kunskap med varandra? Vad avgör vem medarbetare väljer att vända sig till? Utifrån syftet samt frågeställningarna har observationer samt semistrukturerade intervjuer genomförts på ett universitetssjukhus. Resultatet visade att medarbetarna utbyter kunskap med varandra via snabba möten, genom att fråga en specifik kollega, via informella samtal om det vardagliga arbetet, genom mötessituationer och allmänt prat på raster. De tillfällen som medarbetarna utbyter kunskap sker då de inte kommer vidare i sitt arbete, när det övriga arbetet tillåter, när de ser någon som de tror kan svara, för att stötta en kollega som de tror behöver hjälp, för att hjälpa mindre erfarna kollegor samt via det vardagliga arbetet. Vidare så har det även undersökts vad som avgör vem medarbetarna väljer att vända sig till. Detta visade sig vara både erfarenhetsbaserat samt tillgänglighetsbaserat då det går snabbt att fråga någon som befinner sig nära.
|
2 |
När använder barn matematikRouhi, Azita January 2007 (has links)
Enligt våra styrdokument ska elever ha baskunskap i matematik för att hantera situationer i närmiljön, förstå grundläggande matematiska begrepp och kunna använda logiska resonemang. Syftet med uppsatsen är att undersöka elevers uppfattning om när, hur och varför de använder matematik. Observationer och halvstrukturerade intervjuer med elever i år 2 undersöker vad matematik är för elever, om elever vet varför man ska lära sig matematik och slutligen när använder elever matematik? Intervjuer med pedagoger undersöker om det finns något samband mellan undervisning och arbetssätt och elevernas förhållningssätt till matematik. Resultat visar att, förutom på lektionerna så använder eleverna matematik som ett redskap för att få svar på sina frågor. Ibland använder de matematik genom sina jämförelser och iakttagelser utan att vara medvetna om det. Läraren kan hjälpa elever att överbrygga skolans formella matematik med sina informella kunskaper som har sin grund i egna upplevelser och erfarenheter. Matematik är mycket mer än multiplikationstabell och olika uträkningar och utvecklas genom matematiska aktiviteter vilka uppstår när handling och tänkande förenas.
|
3 |
När använder barn matematikRouhi, Azita January 2007 (has links)
<p>Enligt våra styrdokument ska elever ha baskunskap i matematik för att hantera situationer i närmiljön, förstå grundläggande matematiska begrepp och kunna använda logiska resonemang.</p><p>Syftet med uppsatsen är att undersöka elevers uppfattning om när, hur och varför de använder matematik. Observationer och halvstrukturerade intervjuer med elever i år 2 undersöker vad matematik är för elever, om elever vet varför man ska lära sig matematik och slutligen när använder elever matematik? Intervjuer med pedagoger undersöker om det finns något samband mellan undervisning och arbetssätt och elevernas förhållningssätt till matematik.</p><p>Resultat visar att, förutom på lektionerna så använder eleverna matematik som ett redskap för att få svar på sina frågor. Ibland använder de matematik genom sina jämförelser och iakttagelser utan att vara medvetna om det. Läraren kan hjälpa elever att överbrygga skolans formella matematik med sina informella kunskaper som har sin grund i egna upplevelser och erfarenheter. Matematik är mycket mer än multiplikationstabell och olika uträkningar och utvecklas genom matematiska aktiviteter vilka uppstår när handling och tänkande förenas.</p>
|
4 |
Kunskapens former inom entreprenörskap : En kvalitativ studie om entreprenörers självlärandeVirdeborn, John, Samuelsson, Patrick January 2019 (has links)
I denna uppsats står egenföretagare i fokus. Med hjälp av David A. Kolbs teori om erfarenhetsbaserat lärande riktas särskild uppmärksamhet mot de kompetenser, erfarenheter och informella kunnande som ett urval egenföretagare uppfattar som viktiga för en framgångsrik verksamhet. Därtill riktas intresset också mot dessa egenföretagares gemensamma personlighetsdrag och lärstilar. Syftet med uppsatsen är att utveckla kunskap om entreprenörskap. Mer specifikt är syftet att öka förståelsen för vilka erfarenheter och former av kunskap som används av egenföretagare i deras verksamhet och organisation. Utifrån syftet konstruerades följande forskningsfrågor: Vilka lärstilar använder sig entreprenören av för att lära sig den nödvändiga kunskapen för att driva sin organisation? Vilka faktorer påverkar lärandets utveckling inom entreprenörskapet? Vilka former av kunskap använder entreprenörerna i arbetet med sina olika arbetsområden? Undersökningen består av sju semistrukturerade intervjuer. Resultatet pekar på att småföretagarnas erfarenheter, kompetenser och kunnande har sina hemvister i vardagen snarare än formella utbildningssituationer, samt att egenföretagarnas lärstilar och personlighetsdrag i mångt och mycket verkar spegla varandra där social kompetens och att vara orädd för misslyckanden var några av de mer framträdande.
|
Page generated in 0.0426 seconds