1 |
Kunskapens former inom entreprenörskap : En kvalitativ studie om entreprenörers självlärandeVirdeborn, John, Samuelsson, Patrick January 2019 (has links)
I denna uppsats står egenföretagare i fokus. Med hjälp av David A. Kolbs teori om erfarenhetsbaserat lärande riktas särskild uppmärksamhet mot de kompetenser, erfarenheter och informella kunnande som ett urval egenföretagare uppfattar som viktiga för en framgångsrik verksamhet. Därtill riktas intresset också mot dessa egenföretagares gemensamma personlighetsdrag och lärstilar. Syftet med uppsatsen är att utveckla kunskap om entreprenörskap. Mer specifikt är syftet att öka förståelsen för vilka erfarenheter och former av kunskap som används av egenföretagare i deras verksamhet och organisation. Utifrån syftet konstruerades följande forskningsfrågor: Vilka lärstilar använder sig entreprenören av för att lära sig den nödvändiga kunskapen för att driva sin organisation? Vilka faktorer påverkar lärandets utveckling inom entreprenörskapet? Vilka former av kunskap använder entreprenörerna i arbetet med sina olika arbetsområden? Undersökningen består av sju semistrukturerade intervjuer. Resultatet pekar på att småföretagarnas erfarenheter, kompetenser och kunnande har sina hemvister i vardagen snarare än formella utbildningssituationer, samt att egenföretagarnas lärstilar och personlighetsdrag i mångt och mycket verkar spegla varandra där social kompetens och att vara orädd för misslyckanden var några av de mer framträdande.
|
2 |
Automating rule creation in a Smart Home prototype with Learning Classifier SystemAnderzén, Anton, Winroth, Markus January 2018 (has links)
The name ”smart homes” gives a promise of intelligent behavior. Today automation of the home environment is a manual task, with the creation of rules controlling devices relying on the user. For smart homes this tedious manual task can be automated. The purpose of this thesis is development of a prototype that will help users in smart homes create rules. The rules should be automatically created by the use of a machine learning solution. A learning classifier system algorithm is found as a suitable machine learning solution. A learning classifier system is used to find and create rules from sensor data. In the prototype a Raspberry Pi is used to collect the data. This data is processedby the learning classifier system, generating a set of rules. These rules predict actions for controlling a smart lighting system. The rules are continuously updated with new sensory information from the environment constantly reevaluating the previous found rules. The learning classifier system prototype solves the problem of how rules can be generated automatically by the use of machine learning. / Uttrycket ”smarta hem” utlovar ett intelligent beteende. Idag är automatiseringen av hemmiljön en manuell uppgift, där användaren formulerar regler som styr systemet. I smarta hem kan denna uppgift bli automatiserad. Syftet med denna kandidatuppsats är att utveckla en prototyp som ska hjälpa användare i smarta hem att skapa regler. Reglerna ska skapas automatiskt med hjälp av en maskininlärningslösning. Ett självlärande klassificeringssystem bedöms uppfylla den kravställning som görs. Det självlärande klassificeringssystemet används för att skapa regler från sensordata. I prototypen används en Raspberry Pi för att samla in data. Insamlad data behandlas av det självlärande klassificeringssystem som genererar en uppsättning regler. Dessa regler används för att kontrollera ett smart ljussystem. Reglerna uppdateras kontinuerligt med ny sensorinformation från omgivningen och utvärderar de tidigare funna reglerna. Den självlärande klassificeringssystemprototypen löser problemet om hur regler kan skapas automatiskt med hjälp av maskininlärning.
|
3 |
USING RULE-BASED METHODS AND MACHINE LEARNING FOR SHORT ANSWER SCORINGPihlqvist, Fredrik, Mulongo, Benedith January 2018 (has links)
Automatiskt rättning av korta texter är ett område som spänner allt från naturlig språkbehandling till maskininlärning. Projektet behandlar maskininlärning för att förutsäga korrektheten av svar i fritext. Naturlig språkbehandling används för att analysera text och utvinna viktiga underliggande relationer i texten. Det finns idag flera approximativa lösningar för automatiskt rättning av korta svar i fritext. Två framstående metoder är maskininlärning och regelbaserad metod. Vi kommer att framföra en alternativ metod som kombinerar maskininlärning med en regelbaserad metod för att approximativt lösa förenämnda problemet. Studien handlar om att implementera en regelbaserad metod, maskininlärning metod och en slutgiltig kombination av båda dessa metoder. Utvärderingen av den kombinerade metoden utförs genom att titta på de relativa ändringarna i prestanda då vi jämför med den regelbaserade och maskininlärning metoden. De erhållna resultaten har visat att det inte finns någon ökning av noggrannheten hos den kombinerade metoden jämfört med endast maskininlärning metoden. Den kombinerade metoden använder emellertid en liten mängd märkta data med en noggrannhet som är nästan lika metoden med maskininlärning, vilket är positivt. Ytterligare undersökning inom detta område behövs, denna uppsats är bara ett litet bidrag till nya metoder i automatisk rättning. / Automatic correction of short text answers is an area that involves everything from natural language processing to machine learning. Our project deals with machine learning for predicting the correctness of candidate answers and natural language processing to analyse text and extract important underlying relationships in the text. Given that today there are several approximative solutions for automatically correcting short answers, ranging from rule-based methods to machine learning methods. We intend to look at how automatic answer scoring can be solved through a clever combination of both machine learning methods and rule-based method for a given dataset. The study is about implementing a rule-based method, a machine learning method and a final combination of both these methods. The evaluation of the combined method is done by measuring its relative performance compared to the rule-based method and machine learning method. The results obtained have shown that there is no increase in the accuracy of the combined method compared to the machine learning method alone. However, the combined method uses a small amount of labeled data with an accuracy almost equal to the machine learning, which is positive. Further investigation in this area is needed, this thesis is only a small contribution, with a new approaches and methods in automatic short answer scoring.
|
4 |
Analysis of Brain Signals from Patients with Parkinson’s Disease using Self-Supervised Learning / Analys av hjärnsignaler från patienter med parkinsons sjukdom med hjälp av självövervakad inlärningLind, Emma January 2022 (has links)
Parkinson’s disease (PD) is one of the most common neurodegenerative brain disorders, commonly diagnosed and monitored via clinical examinations, which can be imprecise and lead to a delayed or inaccurate diagnosis. Therefore, recent research has focused on finding biomarkers by analyzing brain networks’ neural activity to find abnormalities associated with PD pathology. Brain signals can be measured using Magnetoencephalography (MEG) or Electroencephalogram (EEG), which have demonstrated their practical use in decoding neural activity. Nevertheless, interpreting and labeling human neural activity measured using MEG/EEG is yet a challenging task requiring vast of time and expertise. In addition, there is a risk of introducing bias or omitting important information not recognizable by humans. This thesis investigates whether it is possible to find meaningful features relevant to PD by uncovering the brain signals’ underlying structure using self-supervised learning (SSL), requiring no labels or hand-crafted features. Four experiments on one EEG and one MEG dataset were conducted to evaluate if the features found during the SSL were meaningful, including t-SNE, silhouette coefficient, Kolmogorov-Smirnov test, and classification performance. Additionally, transfer learning between the two datasets was tested. The SSL model, TS-TCC, was employed in this thesis due to its outstanding performance on two other EEGdatasets and its training efficiency. The evaluation of the EEG dataset inferred it was feasible to find meaningful features to distinguish PD from healthy controls to some extent using SSL. However, more investigations of reusing the features in a downstream task are needed. The evaluation of the MEG dataset did not reach the same satisfying result, the proposed reason, among others, was the amount of data. Lastly, transfer learning was unsuccessful in the setting of transforming knowledge from the EEG to the MEG dataset. / Parkinsons sjukdom är en av de mest förekommande neurodegenerativa hjärnsjukdomarna. Vanligtvis diagnostiseras och övervakas sjukdomen via kliniska undersökningar, dessa kan vara diffusa och leda till en fördröjd eller en felaktig diagnos. Den senaste forskning har därför fokuserat på att hitta nya biomarkörer, bland annat genom att analysera hjärnnätverkens neurala aktivitet för att hitta abnormiteter associerade med parkinsons patologi. Magnetoencefalografi (MEG) och elektroencefalogram (EEG) har visat sig vara bra tekniker för att avkoda neural aktivitet och kan därmed användas för att mäta hjärnsignaler. Dessvärre är det en utmanande uppgift att tolka och märka hjärnsignaler, det kräver mycket tid och expertis. Det finns också en risk att märkningen inte blir helt objektiv eller att viktig information som inte är upptäckbar av människor utelämnas. Denna avhandling undersöker om det är möjligt att hitta meningsfulla särdrag relevanta för parkinsons sjukdom medhjälp av självövervakad inlärning (SSL), som varken kräver etiketter eller handgjorda särdrag. För att utvärdera om särdragen funna av SSL är meningsfulla utfördes fyra experiment på ett EEG och ett MEG-dataset. Experimenten inkluderade tSNE, siluettkoefficienten, Kolmogorov-Smirnov-testet och klassificeringsprestanda. Dessutom utvärderades möjligheten att överföra särdrag mellan de två dataseten för att nå bättre resultat. TS-TCC användes som SSL modell i denna avhandling på grund av dess prestanda på två andra EEG-dataset och dess effektivitet när det kommer till träning. Utvärderingen av EEG-datat visade på att det var möjligt att hitta meningsfulla särdrag för att till viss del skilja patienter från friska kontroller. Däremot så behövs vidare undersökning av användandet av särdragen i en klassificerare. Utvärderingen av MEG-datat nådde inte samma tillfredsställande resultat; anledningen kan bland annat vara mängden data. Slutligen, det var inte möjligt att överföra särdrag mellan EEG och MEG-datat för att nå ett bättre resultat.
|
Page generated in 0.048 seconds