Spelling suggestions: "subject:"karaktärsbeskrivning"" "subject:"karaktärsbeskrivningar""
1 |
Från bok till film - The Hunger Games : En karaktärs- och miljöanalysGöransson, Anna January 2013 (has links)
Syftet med denna uppsats är att jämföra boken The Hunger Games (2008) av Suzanne Collins med filmen The Hunger Games (2012) regisserad av Gary Ross och försöka ta reda på vilken sorts adaption som är gjord. Jag arbetar med boken och filmen The Hunger Games var för sig för att eventuella skillnader ska framträda tydligare vad gäller karaktärer och miljöbeskrivning. När jag gått in på djupet och jämfört boken The Hunger Games med filmen märker jag vad som är förändrat. Till exempel saknas vissa karaktärer och scener i boken i filmversionen, medan andra scener har lagts till i filmen. Samtidigt är det förståeligt att en del måste göras om och tas bort för att en bok på flera hundra sidor ska kunna visas i en film på cirka två timmar. Tillägg, borttagna avsnitt och ändringar kan vara till både fördel och nackdel. / <p>Audiovisuella studier för lärarstuderande med inriktning svenska</p>
|
2 |
”När man själv rasar,var finns nåden?” : Analys av Stella Björk i Johanna Nilssons Rebell med frusna fötter i förhållande till den typiska chick lit-karaktären.Engdahl, Erica January 2010 (has links)
Denna uppsats syfte är en tematisk jämförelse mellan Johanna Nilssons Rebell med frusna fötter och Helen Fieldings Bridget Jones’s Diary beträffande huvudkaraktärerna för att komma fram till hur felplacerad Stella Björk skulle vara i en chick lit-berättelse. Jag använder Bridget som representativ för en typisk huvudkaraktär i chick lit då det är vid publiceringen av Bridget Jones’s Diary forskarna anser att chick lit föddes. Vid en tematisk jämförelse mellan Stella och Bridget där miljö- och karaktärsbeskrivning och även karaktärsutveckling avhandlas blir resultatet att dessa två fiktiva kvinnor är lika på många sätt men det finns skillnader. Karaktärernas komplexitet är en stor skillnad, då Stella är en mer komplex karaktär än Bridget. De funderar mycket båda två men över olika ämnen. En sista stor skillnad är att Bridget tänker på hur hennes egen kropp ser ut medan Stella funderar mer över hur hemska andra människors kroppsliga ideal är.
|
3 |
Vad gör du med oss, Doktor Glas? : Karaktärsframställning, berättargrepp och effekt i Hjalmar Söderbergs Doktor Glas.Martinsson, Emelie January 2020 (has links)
Doktor Glas by the Swedish author Hjalmar Söderberg, was published over a hundred years ago, in 1905 in Sweden. Söderberg received both praise and criticism, the latter getting more attention because of the novel's unethical plot about a doctor that murders his patient to save the woman he secretly adores. The aim of this essay is to examine the novel's character description in terms of narrative approach, and the effect it is likely to have on the reader. My theory is that Söderberg "plants" affect and emotion into the character description of the protagonist Glas, and I use narratology as a method to support this theory. In my analysis I present different approaches and techniques that Söderberg uses to portray the novel's main character in order to ensure that Glas will be impossible to categorize psychologically – is he evil, is he good? The description of him makes it impossible to know and it challenges the readers perception of him. My conclusion is that Glas, due to Söderberg's narrative techniques, has become an insoluble riddle that still, a hundred yars after the publication of the novel, fascinates the Swedish literary world.
|
4 |
Känslomässig struktur : Scenstruktur och emotioner i The Truman ShowÅhr, Jonas January 2022 (has links)
Syftet med denna uppsats är att undersöka och förstå hur scenens olika dramaturgiska delar samspelar för att skapa en dramaturgisk känsloväckande scen. Denna scendramaturgi innefattar scenbeskrivning, karaktärsbeskrivning och actiontext. Uppsatsen analyserar filmen och manuset The Truman Show (1998) vilket gjordes med hjälp av berättarteoretiska begreppen två-sidig emotion och emotionell rytm som användes för att nå syftets slutsats, vilket visar ett återkommande mönster av emotionellt meningsbärande ord eller meningar som används för att beskriva emotionella tillstånd hos karaktären. Det är tydligt att huvudkaraktärens känslor återkommer i en logisk följd och det sker en upptrappning av dessa känslor som leder till svaren karaktären sökte i början av berättelsen. Slutsatsen förklarar och diskuterar att shooting-scriptmanus som skrivs med emotionellt meningsbärande ord eller meningar och utan kamerans närvaro tydliggör karaktären och omgivningens känslor. Detta antyder att manus i alla versioner bör beskriva bildmässiga tillstånd eller situationer med hjälp av meningsbärande ord eller meningar för att knyta samman berättelsen i enhelhet.
|
Page generated in 0.0814 seconds