Spelling suggestions: "subject:"nicotine couches"" "subject:"nicotine pouches""
1 |
The Interplay between Product Innovation and Distribution Network : A case study of ZYN's Success in the US Nicotine Pouch MarketLindgren Ingman, Johannes, Strand, Alexander January 2023 (has links)
No description available.
|
2 |
Navigating the Sea of Sameness : Exploring Product Differentiation Strategies within the Swedish Nicotine Pouch MarketKrusell, Ida January 2023 (has links)
In light of the exponential growth of the nicotine pouch industry, major tobacco-industry players have shown increasing interest in newer nicotine and tobacco products, despite the lack of discernible differences them. Therefore, this study aims to investigate the differentiation strategies of companies within the Swedish nicotine pouch market, and further, the long-term competitiveness of these strategies. The study has applied an abductive and qualitative method to interpret non-numerical data of 14 companies through a document analysis, complemented by two semi-structured interviews. Empirical findings have been analysed using a conceptual model based on previous theories and research on product differentiation. The thesis identified five traditional, alongside three industry-specific modes of differentiation apparent within the market. Primarily, companies differentiate through branding and marketing, adaptiveness, health advocacy and sustainable branding. Interestingly, besides flavour innovation, technology and innovation-driven differentiation is less common within the industry. Most strategies identified within the market are, however, easily imitable, and therefore not competitive long- term. Ultimately, findings suggest the industry is at a crossroads: Consumers currently hold a significant amount of power with a variety of options and little to nothing swaying them in one direction or the other.
|
3 |
På gränsen till det illegala:Marknadsföring av det beroendeframkallande ”godiset” : En studie om ungdomars perspektiv på marknadsföringen av vitt snusCarlsson, Tilda, Jerkovic, Elvira January 2022 (has links)
Marknadsföring av hälsofarliga produkter inom områden som till exempel alkohol och tobakhar länge ifrågasatts då det går emot främjandet av folkhälsan. Tidigare forskning tyder på att exponering för marknadsföring av dessa produkter leder till ett ökat konsumtionsbeteende hos unga. Lagar kring regleringar av bland annat åldersgränsen och marknadsföring av dessa produkter har således stiftats, men nya produkter sätter ständigt krav på en granskning av dessa lagar. De relativt nya tobaksfria nikotinprodukterna reglerades inte på flera år under en lag och företag kunde således använda sig av flertalet strategier för att marknadsföra nikotinprodukter, exempelvis vitt snus och e-cigaretter. Fåtalet forskning har gjorts kring exponeringen förmarknadsföringen av nikotinprodukterna och ungas påverkan av denna, men de som har gjorts visar på ett samband mellan exponeringen och en ökad mottaglighet samt en ökad sannolikhet till att börja konsumera produkterna. Studien syftar till att öka förståelsen för hur företags marknadsföring av nikotinprodukten vitt snus uppfattas av generation Z i Sverige och till vilken grad marknadsföringen påverkar dem för att således nyansera problemet. En kvalitativ studie genomfördes där tre fokusgruppsintervjuer med totalt femton deltagare genomfördes. Empirin samlades in genom att spela in samtliga intervjuer vilka sedan transkriberades för att möjliggöra en objektiv analys. Empirin visar att respondenterna upplevde att företags marknadsföring av vitt snus framhäverpositiva attribut hos produkten genom färgglada och tilltalande annonser där produkten marknadsförs likt en essentiell accessoar. Vitt snus ansågs även vara normaliserat och marknadsfördes likt en godis eller ett tuggummi vilket riktade sig mot en ung målgrupp. Det framgick även att deltagare har fått en förändrad attityd gentemot produkten vid en längre tids exponering via dels marknadsföring, dels vänners konsumerande av produkten. Deras negativa och hälsofarliga uppfattning av vitt snus hade minskat till den grad att de till slut konsumeradeprodukten. Vidare visade influencers ha betydelse för ungas konsumtionsbeteende och deras roll som förebild ifrågasattes av respondenterna med tanke på deras stora inflytande på sina följare. Slutligen fanns det även ifrågasättanden gällande influencers verkliga anledning till samarbeten med företag där marknadsföring av hälsofarliga produkter ansågs endast bero på den ekonomiska aspekten då de gör reklam för ett hälsofarligt konsumerande. / Marketing of health-hazardous products in areas such as alcohol and tobacco has long been a discussed topic as it questions the promotion of public health. Previous research indicates that exposure to marketing of these products leads to increased consumption behavior among young people. Laws surrounding the regulation of, for instance, the age limit and marketing of these products have thus been established. However, newly established products on the market constantly require an inspection of these laws. The relatively new tobacco-free nicotine products were not regulated for several years when these entered the market. Therefore,companies were able to use several productive strategies to market nicotine products, for example white nicotine pouches and e-cigarettes. Research on nicotine products marketing exposure and the effect on young people shows an association between the marketing exposure and an increased susceptibility and a behavior change. This study aims to contribute with a profound understanding of how companies' nicotine product marketing of nicotine pouches is perceived by generation Z in Sweden and to what extent themarketing influences them, in order to nuance this questioned topic. A qualitative method was applied where three focus group interviews with fifteen participants were conducted. The interviews were recorded to get a full transcription and enable an objective analysis. The results show that the participants perceived the companies' nicotine pouches marketing to emphasize positive attributes of the product through colorful and appealing advertisements,where the product appeared like an essential accessory. The nicotine pouches were also perceived to be normalized in society and were marketed like candy or chewing gums which targeted a younger audience. It also emerged that participants had a reduced harm perceptionsof nicotine pouches through a longer period of market exposure and exposure of the product through friends. Their reduced harm perceptions resulted in consumption of the product. Furthermore, influencers were shown to have an impact on young people's consumption behavior and their part as a role model was questioned by respondents regarding their influence on their followers. Finally, the results show participants critically question influencers' real reason for collaborations with companies. The marketing of health-hazardous products was considered only a financial manner as the influencers promote a health-hazardous consuming.
|
4 |
My Snus Handbook : Rethinking the lifestyle related to nicotine pouches / Min Snushandbok : Reflektera över livsstilen kring vitt snusHuhtala, Heikki January 2023 (has links)
The use of modern oral nicotine products (colloquially known as white snus or nicotine pouches) is increasing fast among youth and young women in Sweden. Due to aggressive marketing on social media, the colourful snus cans that contain nicotine pouches have become accessories that could be compared with lifestyle products (such as branded clothing, jewellery, or cosmetics). This collaborative design project aims to explore alternative approaches to education against modern nicotine products and to create a small-scale countermovement for the increasing white snus trend. During the project, we have used methods of human-centred design and visual communication in order to facilitate female snus users in reflecting on their own habits and rethinking the lifestyle around nicotine pouches. The project is done in collaboration with female university students who use white snus and two local tobacco control workers in the Region Kalmar län (Region Kalmar County).
|
5 |
Going Smokeless, But Not Risk-Free: Analysing Socio-Environmental Factors of Female Adolescents’ White Snus Consumption : A qualitative studyRostang, Linnéa January 2023 (has links)
The number of female snus users in Sweden has doubled since 2007, which can partially be a consequence of the introduction of white snus, a type of nicotine pouch. This carries significant implications for public health, particularly because a substantial proportion of young individuals who consume white snus had no prior exposure to other tobacco or nicotine products. Consequently, white snus has the potential to attract and introduce new young users to nicotine consumption. This qualitative study aimed to investigate the socio-environmental factors contributing to the consumption of white snus among female adolescents aged between 15 to 18. The data consists of 10 interviews. Guided by the Reciprocal Determinism Model, the study employed thematic analysis to explore the reasons for snus initiation, the continued use of white snus, and the circumstances that could lead to quitting its consumption. Three main themes emerged from the analysis: (1) desirability, (2) exploration and experimentation, and (3) hindrances. The findings elaborated on the socio-environmental factors behind white snus consumption. The marketing and advertisement strategies used by manufacturers were found to reinforce the continued use of white snus among female adolescents. Additionally, economic barriers were identified as the primary motivator for quitting consumption. Peer influence was consistently identified as the trigger for snus initiation. The study also highlighted the ineffectiveness of current regulations in Sweden, as they were easily bypassed, indicating a need for stronger measures to restrict access and limit advertising exposure. As white snus is expanding to countries outside of Sweden, the insights gained from this study can inform the development of early interventions and preventive measures by governments to reduce the likelihood of adolescent nicotine use.
|
6 |
Vitt snus på den inre marknaden : - en undersökning av vitt snus, snusförbudet och den fria rörligheten av varor. / Nicotine Pouches on the internal market : - nicotine pouches, the snus ban and the free movement of goods.Andersson, Klara January 2024 (has links)
Snus förbjöds inom EU år 1992, men Sverige erhöll ett undantag från förbudet vid anslutning till EU år 1995. Anledningen till snusförbudet var att vissa medlemsstater redan infört förbud mot snus i nationell lagstiftning, vilket skapade en obalans på den inre marknaden. År 2016 lanserades vitt snus, en produkt som liknar snus men saknar tobak. Tobakssnus och vitt snus har sitt ursprung i Sverige. Vitt snus har nyligen förbjudits i flera medlemsstater, som Belgien, Nederländerna och delar av Tyskland. EU har ännu inte tagit ställning till frågan om vitt snus, vilket gör framtiden för vitt snus oviss. Syftet med EU:s tobakspolitik och regleringar är att tobaksvaror inte ska vara tilltalande och attraktiva för unga. EU har som mål att vara en tobaksfri generation år 2040 enligt Europas plan mot cancer. Denna uppsats undersöker om ett nationellt förbud mot vitt snus strider mot den fria rörligheten för varor och hur en framtida reglering kan se ut. Genom analys av tobaksvaror, tobaksdirektiv, svensk lagstiftning, ställningstagande från medlemsstater, EU:s inre marknad, fri rörlighet av varor och handelshinder har följande slutsatser framkommit. Eftersom Tobaksdirektivet är från 2014 är det möjligt att ett nytt tobaksdirektiv kommer införas inom en snar framtid. I ett nytt tobaksdirektiv borde vitt snus regleras, såvida inte ett separat direktiv skapas för tobaksfria nikotinprodukter. Tobakspolitiken tar alltmer sikte på nikotin, eftersom nikotin är den beroendeframkallande komponenten. Det är möjligt att vitt snus kategoriseras som snus och därmed omfattas av Sveriges undantag från snusförbudet. En sådan kategorisering kan utlösa diskussioner i andra medlemsstater och äventyra det svenska undantaget. Det är viktigt att identifiera varan vitt snus för att avgöra huruvida det kan regleras enligt befintliga regleringar för tobaksvaror eller om vitt snus är en egen vara som saknar regleringar. Vitt snus saknar harmoniseringsåtgärder, vilket ger medlemsstaterna utrymme att fastställa sina egna skyddsnivåer för vitt snus förutsatt att det inte strider mot den fria rörligheten av varor. Ett nationellt förbud mot vitt snus är ett handelshinder, då det begränsar vitt snus och skapar obalans på den inre marknaden. Dock kan ett sådant handelshinder motiveras av folkhälsoskäl enligt artikel 36 FEUF. Slutsatsen är att ett förbud mot vitt snus i nationell lagstiftning inte strider mot den fria rörligheten av varor, förutsatt att det är ett motiverat handelshinder som godkänns av EU. Framöver kan en reglering av vitt snus förväntas. / Snus was banned in the EU in 1992, However, Sweden was granted an exception from the ban in 1995 when Sweden joined the EU. The reason for the ban on snus was that some Member States had already banned snus in their national legislation, creating an imbalance in the internal market. Nicotine pouches, which are similar to snus, were introduced in 2016. The distinction between snus and nicotine pouches is that nicotine pouches do not contain tobacco. Both snus and nicotine pouches are Swedish products. However, nicotine pouches have recently been banned in Member States such as Belgium, the Netherlands and parts of Germany. The EU has not yet taken a position on the issue of nicotine pouches, making their future unpredictable. The aim of the EU's tobacco policy is to prevent tobacco products from being appealing and attractive to young people, with a target of achieving a tobacco-free generation by 2040. The thesis examines whether a national ban on nicotine pouches conflicts with the free movement of goods and what a future regulation might entail. This thesis analyses the EU regulation of tobacco products and the Swedish legislation, as well as the position taken by Member States on the free movement of goods and trade barriers within the EU's internal market. It is expected that a new tobacco directive will be introduced in the near future, which will likely include regulations for nicotine pouches, unless a separate directive is created for tobacco-free nicotine products. Tobacco policy increasingly focuses on nicotine, as it is the addictive component. Nicotine pouches may be classified as snus due to their similar features, which means that nicotine pouches will be included in Sweden's exemption from the snus ban. It is possible that snus could then trigger discussions in other Member States and thus jeopardise the Swedish exemption. Classifying nicotine pouches as goods may determine whether banning them in national legislation would conflict with the free movement of goods. Nicotine pouches are not subject to harmonization measures. Therefore, Member States have the opportunity to determine their own levels of protection, as long as it does not conflict with the free movement of goods. A ban on nicotine pouches in national law is a barrier to trade under Article 34 TFEU because it restricts the product and creates an imbalance in the internal market. However, a trade barrier can be justified if it is justified on grounds of public health under Article 36 TFEU. Therefore, a national ban on nicotine pouches may be a justified trade barrier. The burden of proof for a justified trade barrier lies with the Member State, after which the EU approves it. The conclusion is that banning nicotine pouches in national legislation does not conflict with the free movement of goods, because a justified trade barrier should be approved by the EU. In the future, we may have to expect a harmonisation measure for the product nicotine pouches. / Le snus a été interdit dans l'UE en 1992. Cependant, la Suède a obtenu une exception à l'interdiction en 1995, lorsque la Suède a rejoint l'UE. La raison de l'interdiction du snus était que certains États membres l'avaient déjà interdit dans leur législation nationale, créant ainsi un déséquilibre au sein du marché intérieur. Les sachets de nicotine, similaires au snus, ont été introduits en 2016. La distinction entre le snus et les sachets de nicotine est que les sachets de nicotine ne contiennent pas de tabac. Les sachets de nicotine ont récemment été interdits dans des États membres comme la Belgique, les Pays-Bas et certaines parties de l'Allemagne. L'UE n'a pas encore pris position sur la question des sachets de nicotine, ce qui rend leur avenir imprévisible. L'objectif de la politique antitabac de l'UE est d'empêcher les produits du tabac d'être attrayants pour les jeunes, avec pour objectif d'atteindre une génération sans tabac d'ici 2040. La thèse examine si une interdiction nationale des sachets de nicotine est en conflit avec la libre circulation des marchandises et ce que pourrait impliquer une future réglementation. Cette thèse analyse la réglementation de l'UE, la législation suédoise, la position prise par les États membres sur la libre circulation des marchandises et les barrières commerciales au sein du marché intérieur de l'UE. On s'attend à ce qu'une nouvelle directive sur le tabac soit introduite dans un avenir proche, qui comprendra probablement des réglementations sur les sachets de nicotine, à moins qu'une directive distincte ne soit créée pour les produits à base de nicotine sans tabac. La politique antitabac se concentre de plus en plus sur la nicotine, car c'est elle qui crée la dépendance. Les sachets de nicotine peuvent être classés comme snus en raison de leurs caractéristiques similaires et inclus dans l'exemption suédoise de l'interdiction du snus. Il est possible que le snus déclenche alors des discussions dans d'autres États membres et mette ainsi en péril l'exemption suédoise. Classer les sachets de nicotine comme marchandises peut déterminer si leur interdiction dans la législation nationale serait contraire à la libre circulation des marchandises. Les sachets de nicotine ne sont pas soumis aux mesures d'harmonisation au titre de l'article 114 du TFUE. Les États membres ont donc la possibilité de déterminer leurs propres niveaux de protection, pour autant que cela n'entre pas en conflit avec la libre circulation des marchandises. L'interdiction des sachets de nicotine dans la législation nationale constitue une barrière commerciale au sens de l'article 34 du TFUE, car elle restreint le produit et crée un déséquilibre sur le marché intérieur. Toutefois, une barrière commerciale peut être justifiée s’il est justifié par des raisons de santé publique au titre de l’article 36 du TFUE. Par conséquent, une interdiction nationale sur les sachets de nicotine pourrait constituer une barrière commerciale justifiée. La charge de la preuve d’une barrière commerciale justifiée incombe à l’État membre, après quoi l’UE l’approuve. La conclusion est que l'interdiction des sachets de nicotine dans la législation nationale n'est pas contraire à la libre circulation des marchandises, car une barrière commerciale justifiée devrait être approuvée par l'UE.
|
Page generated in 0.7163 seconds