Spelling suggestions: "subject:"prematuritat"" "subject:"prematuritet""
1 |
El sistema TNF-alfa i els seus receptors: implicació en la infecció perinatal i en el desencadenament del partSàrries i Gené, Carme 20 December 2002 (has links)
Aquest treball aprofundeix en el coneixement de les funcions que el sistema TNF-TNFR desenvolupa en la unitat materno-fetal en el part normal i en el part amb risc o signes d'infecció. D'una banda s'analitzen els perfils d'expressió dels receptors del TNF-a p55 i p75 presents en els diferents compartiments de la unitat materno-fetal i de l'altre es determina la concentració plasmàtica del TNF-a i també dels dos receptors en nounats amb signes d'infecció, analitzant si la determinació d'aquestes citocines pot ser utilitzada com a marcador de la sèpsia neonatal precoç i factor pronòstic de l'evolució clínica. Per últim s'ha determinat la influència del polimorfisme -308 pb del gen TNF-a en la prematuritat idiopàtica i en la ruptura prematura de membranes. Els resultats obtinguts mostren que el part normal representa una situació fisiològica en la qual s'observa un increment del clivatge dels receptors solubles del TNF-a i una disminució dels receptors de membrana tant en sang perifèrica materna com en sang de cordó, en comparació amb les dones control no embarassades. Aquests canvis fisiològics poden proporcionar un mecanisme de protecció conferint una major capacitat per tamponar l'efecte nociu d'un excés de TNF-a durant la gestació. En el context d'una infecció intrauterina es produeix un augment de les concentracions dels receptors solubles del TNF-a en sang perifèrica materna, en sang de cordó i en líquid amniòtic, la qual cosa suggereix que aquests receptors tenen una funció homeostàtica, atenuant els efectes nocius de l'excés de TNF-a associat al part patològic. En el nadó la producció de TNF-a i dels seus receptors solubles és màxima en presència de signes clínics i/o biològics d'infecció durant les primeres 24 hores de vida. La determinació simultània de les concentracions plasmàtiques de TNF-a i dels receptors solubles sTNFR-p55 i p75 és un factor pronòstic de l'evolució clínica. Existeix una associació entre l'al·lel TNFA2 i una major susceptibilitat a presentar parts prematurs precedits d'una ruptura prematura de membranes. Aquesta associació no és independent de l'haplotip de l'HLA A1, B8, DRB1*03. L'al·lel TNFA2 i l'haplotip HLA A1, B8, DRB1*03 poden ser uns marcadors útils per a identificar dones amb major risc de patir ruptura prematura de les membranes fetals preterme. / The aim of this study was to analyze the role of the TNF-TNFR system in the materno-fetal unit during both, the normal labor and the labor with risk or signs of infection. The first objective was to analyze TNFR-p55 and p75 expression profiles in the different materno-fetal compartments. The second objective was to determine the plasmatic TNF-a and TNFR levels in newborns with signs of infection and to analyze the usefulness of TNF-a and TNFR as markers of early onset neonatal sepsis and prognostic factors of clinical outcome. Finally, we analyzed the influence of -308 pb TNF-a polymorphism in the idiopatic preterm birth and in preterm premature rupture of the fetal membranes. The results showed that the normal labor represents a physiologic condition characterized by an increase in the soluble TNFR levels and a decrease of TNF-a membrane receptors expression in both maternal peripheral blood and in cord blood in comparison with non-pregnant women. These physiologic changes may provide a protection mechanism conferring a better capacity to buffering the deleterious effects of excessive TNF-a production during gestation. In the context of an intrauterin infection, sTNFR's levels increase in maternal peripheral blood, in cord blood, and in amniotic liquid suggesting a homeostatic function for these soluble receptors attenuating the deleterious effects of excessive TNF-a production associated with the pathologic labor. In the newborns TNF-a and sTNFR's reach the highest levels in presence of clinical and/or biological signs of infection in the first 24 h of life. The simultaneous determination of plasmatic TNF-a and sTNFR's levels is a prognostic factor of clinical outcome. Finally, our results demonstrate an association between TNFA2 allele and preterm premature rupture of the fetal membranes. This association is not independent of HLA-A1, B8, DR3 haplotype. TNFA2 allele and the extended haplotype A1, B8, DR3 may serve as useful markers to identify women at risk for preterm premature rupture of membranes.
|
2 |
Colonització neonatal per ureaplasma urealyticum i displàsia broncopulmonar en nounats preterme amb pes en néixer inferior a 1500 gramsPerapoch López, Josep 27 July 2004 (has links)
No description available.
|
3 |
Anàlisi de les vivències i el grau de satisfacció dels pares de nadons hospitalitzats a la UCIN de l‟Hospital Universitari Arnau de Vilanova de Lleida. Criteris per a una atenció neonatal centrada en el desenvolupament i la famíliaCano Moroba, Sílvia 15 December 2011 (has links)
El naixement d'un infant és un temps de grans canvis per als pares i la família. L'impacte emocional que es produeix és gran i les reaccions emocionals dels nous pares són diverses. Neix un fill i, a la vegada, neixen uns pares.
Però… els pares estan realment preparats per a començar a exercir com a tals? I què succeeix quan el nen que neix no és com esperàvem? Què passa si presenta un alteració en el desenvolupament o té risc de patir-la? Tot allò construït es trenca davant una situació inesperada i desconeguda. És per això que és fa necessària una atenció a aquests pares amb la finalitat de poder-los ajudar a iniciar-se en aquest nou rol i, conseqüentment, afavorir el desenvolupament del nen. Un nou rol que porta implícit una amalgama de sentiments, de vegades contradictoris, que cal aprendre a identificar i gestionar.
En el cas de nounats que presenten algun tipus d'alteració en el seu desenvolupament o tenen risc de patir-la, sovint els pares es troben davant un abisme (per un costat hi ha el nen somiat i per l'altra, el nen real), se senten sols, desorientats, plens d'angoixa i culpabilitzant-se de la situació del seu fill. Considerem imprescindible conèixer els sentiments i emocions d‟aquests pares per tal de comprendre les seves vivències dins la unitat. D‟altra banda, esbrinar el seu grau de satisfacció permet poder introduir canvis en el funcionament i organització de la unitat per tal d‟oferir una atenció de qualitat.
Creiem en la important tasca preventiva de l‟atenció neonatal i és per aquest motiu que el nostre estudi s'ubica al servei de neonatologia de l'Hospital Arnau de Vilanova de Lleida. / El nacimiento de un niño es un tiempo de grandes cambios para los padres y la familia. El impacto emocional que se produce es grande y las reacciones emocionales de los nuevos padres son varias. Nace un hijo y, a su vez, nacen unos padres.
Pero… ¿los padres están realmente preparados para empezar a ejercer como tales? Y ¿qué sucede cuando el niño que nace no es como esperábamos? ¿Qué pasa si presenta una alteración en el desarrollo o tiene el riesgo de padecerla? Todo aquello construido se rompe ante una situación inesperada y desconocida. Por ello es tan necesaria una atención a estos padres con la finalidad de poderlos ayudar a iniciarse en este nuevo rol y, en consecuencia, favorecer el desarrollo del niño. Un nuevo rol que lleva implícito una mezcla de sentimientos, a veces contradictorios, que hay que aprender a identificar y gestionar.
En el caso de neonatos que presentan algún tipo de alteración en su desarrollo o tienen riesgo de padecerla, a menudo los padres se encuentran ante un abismo (por un lado está el niño soñado y por el otro, el niño real), se sienten solos, desorientados, llenos de angustia y culpabilizándose de la situación de su hijo. Consideramos imprescindible conocer los sentimientos y emociones de estos padres para poder comprender sus vivencias dentro de la unidad. Por otro lado, saber su grado de satisfacción permite poder introducir cambios en el funcionamiento y la organización de la unidad con el fin de ofrecer una atención de calidad.
Creemos en la importante tasca preventiva de la atención neonatal y es peor ello que nuestro estudio se ubica en el servicio de neonatología del Hospital Arnau de Vilanova de Lleida. / The birth of a child is a moment of big changes for parents and family. The emotional impact that is produced is big and the emotional reactions of new parents are diverse. A son is born and, at the same time, parents are born.
But... are parents enough prepared to start exercising as such? And what does happen when the born baby is not such as we expected? What does happen if he/she presents an alteration in his/her development or he/she has a risk of suffering it? All that was built breaks in front of an unexpected and unknown situation. That‟s why an attention to these parents is needed in order to help them to start in this new role and, consequently, favour the child development. A new role that involves an amalgam of feelings, sometimes mixed, that need to learn to identify and manage.
In the case of newborn babies that present some type of alteration in their development or have a risk of suffering it, usually parents face an abyss (on the one hand there is the dreamt child and, on the other hand, the real child), usually they feel lonely, disorientated and anxious and they blame on themselves for the situation of their child. We consider necessary to know these parents‟ feeling and their emotions in order to understand their experience in the unit. Otherwise, knowing their grade of satisfaction allows to introduce changes in the operation and organisation of the unit to offer a quality care.
We believe in the important preventive task of neonatal attention and that is why our study is placed in the neonatal unit of Arnau de Vilanova Hospital from Lleida.
|
4 |
Efecto de la alfalfa (Medicago sativa L.) y del abonado nitrogenado en el maíz (Zea mays L.) y el trigo (Triticum aestivum L.) en una rotación Alfalfa-Maíz-Trigo en redadíoBallesta Remy, Astrid 13 July 2007 (has links)
El Nitrogen (N) és l'element mineral al que s'ha vingut prestant major atenció en la gestió de la
fertilització de la majoria dels sistemes agrícolas. La complexitat del seu cicle i la forma d’aplicació als
diferents tipus de maneig dels cultius dificulten la planificació de la seva disponibilitat per a les plantes.
D’altra banda, aplicacions excessives o inadequades poden provocar problemes mediambientals i una
menor rendibilitat econòmica. En el cas de blat de moro (Zea mays L.), espècie particularment exigent
en N, és important sincronitzar les aportacions i la disponibilitat de N en el sòl amb les demandes per
part de la planta. A les Zones Vulnerables, el control de les seves aportacions és escencial.
Es coneixen bé els efectes positius de les rotacions de cultius. Més concretament, els beneficis de
l'alfals (Medicago sativa L.) sobre els cultius següents estan relacionats principalment amb la capacitat
de les lleguminoses de fixar el N2 atmosfèric. Una de les maneres d'avaluar l'aportació en N de l'alfals
és calculant el seu Valor de Substitució de Fertilitzant Nitrogenat (N-FRV).
En aquesta tesi s'estudia l'efecte de l'alfals en el blat de moro i, posteriorment, el blat (Triticum
aestivum L.) en una rotació Alfals-Panís-Blat. D’altra banda s'estudia l'efecte de l'abonat nitrogenat en
un monocultiu de panís durant tres anys consecutius a la mateixa parcel·la.
L'assaig es va dur a terme els anys 1994-1997 a Torregrossa (als regadius del Canal d’Urgell-Lleida).
Durant tres campanyes consecutives, es van assajar quatre dosis de fertilitzant N (0, 100, 200, 300 kg
N ha-1) en panís, cv. Juanita. Aquests tres anys de monocultiu s'estudien en el Capítol I. Durant els dos
primers anys, simultàniament, es va conrear alfals a la meitat de cada repetició. El tercer any es va
substituir l'alfals per blat de moro, assajant les mateixes dosis de fertilitzant que en el monocultiu. El
panís en rotació amb l'alfals es va poder comparar així amb el panís d’un tercer any de monocultiu. El
quart any, es va sembrar blat, cv. Cartaya, a totes les parcel·les i es van assajar dues dosis de N (0 i
100 kg N ha-1). Aquí es va poder comparar la rotació Alfals-Panís-Blat amb el Panís-Panís-Panís-Blat.
Aquests dos últims anys són els quals s'estudien en els Capítols II i III. El Capítol II proposa un N-FRV
de l'alfals per als dos cultius següents en els regadius de la Vall de l'Ebre mentre que al Capítol III
s'estudia la repercussió que té l'alfals en els cultius següents i a les condicions de producció.
A tots els cicles productius es va determinar el contingut en nitrats en el sòl en tres moments de cada
cicle. En el blat de moro, es va determinar el rendiment de gra i els seus components, la biomassa
produïda en floració i final, l'alçada de la planta, el LAI i el PARi, el contingut en clorofil·la de les fulles,
el contingut en nitrats en la base de la tija i el contingut en N del gra i de la planta. Simultàniament es
va fer un seguiment del contingut en nitrats de l'aigua de reg i la solució del sòl i del contingut en
matèria orgànica. En el blat es va determinar el rendiment de gra i els seus components, la biomassa
en encanyat i final i el contingut en N del gra.
Al monocultiu de panís, el rendiment de gra i el creixement de la planta es van veure condicionats pel
nivell inicial de nitrats en el sòl, la dosi d'adobat i la quantitat de nitrats aportats per l'aigua de reg. El
rendiment en gra es va ajustar al model lineal-plateau en 1994 i 1995 i al model quadràtic-plateau en
1996. Els rendiments màxims, 10,2 Mg ha-1 en 1994, 13,1 Mg ha-1 en 1995 y 14,3 Mg ha-1 en 1996, es
van obtenir amb una dosis de 100 kg ha-1 en 1994 i 1995 i 200 kg ha-1 en 1996. Amb dosis superiors,
el blat de moro va seguir absorbint N i aquest es va acumular primer en el gra.
El Valor de Substitució de N (N-FRV) d'un alfals de dos anys a les condicions de l'assaig es va avaluar
en 160 kg ha-1 per a un primer cultiu de panís després de l'alfals. Per al cultiu següent de blat, va ser
de 76 kg ha-1.
L'efecte de l'alfals va repercutir en el contingut en nitrats del sòl, el rendiment de blat de moro (14,7
Mg ha-1 a la rotació i 11,9 Mg ha-1 al monocultiu), la biomassa final, l’alçada i les extraccions de N. En el
blat següent va repercutir en el contingut en nitrats del sòl, el rendiment (6,4 Mg ha-1 després de
l’alfals i 5,2 Mg ha-1 després del monocultiu), el contingut de N del gra i la biomassa fins a encanyat. Es
proposen unes pautes per a determinar la necessitat de fertilitzant N en un panís després de l'alfals. / El Nitrógeno (N) es el elemento mineral al que se ha venido prestando mayor atención en la gestión de
la fertilización de la mayoría de los sistemas agrícolas. La complejidad de su ciclo y la forma de
aplicación en los distintos tipos de manejo de los cultivos dificultan la planificación de su disponibilidad
para las plantas. Por otra parte, aplicaciones excesivas o inadecuadas pueden provocar problemas
medioambientales y una menor rentabilidad económica. En el caso de maíz (Zea mays L.), especie
particularmente exigente en N, es importante sincronizar las aportaciones y la disponibilidad de N en el
suelo con las demandas por parte de la planta. En las Zonas Vulnerables, el control de sus aportaciones
es esencial.
Son conocidos los efectos positivos de las rotaciones de cultivos. Más concretamente, los beneficios de
la alfalfa (Medicago sativa L.) sobre los cultivos siguientes están relacionados principalmente con la
capacidad de las leguminosas de fijar el N2 atmosférico. Una de las maneras de evaluar la aportación
en N de la alfalfa es calculando su Valor de Sustitución de Fertilizante Nitrogenado (N-FRV).
En esta tesis trabajo se estudia: a) el efecto de la alfalfa en el maíz y, posteriormente, el efecto en el
trigo (Triticum aestivum L.) en una rotación Alfalfa-Maíz-Trigo; b) el efecto del abonado nitrogenado en
un monocultivo de maíz durante tres años consecutivos en la misma parcela.
El ensayo se llevó a cabo los años 1994-1997 en Torregrossa (regadíos del Canal d’Urgell-Lleida).
Durante tres campañas consecutivas, se ensayaron cuatro dosis de fertilizante N (0, 100, 200, 300 kg N
ha-1) en maíz, cv. Juanita. Estos tres años de monocultivo se estudian en el Capítulo I. Durante los dos
primeros años, simultáneamente, se cultivó alfalfa cv. Aragón en la mitad de cada repetición. El tercer
año se sustituyó la alfalfa por maíz, ensayando las mismas dosis de fertilizante que en el monocultivo.
El maíz en rotación con la alfalfa se pudo comparar así con el maíz en un tercer año de monocultivo. El
cuarto año, se sembró trigo, cv. Cartaya, en todas las parcelas y se ensayaron dos dosis de N (0 y 100
kg N ha-1). Aquí se pudo comparar la rotación Alfalfa-Maíz-Trigo con el Maíz-Maíz-Maíz-Trigo. Estos dos
últimos años son los que se estudian en los Capítulos II y III. El Capítulo II propone un N-FRV de la
alfalfa para los dos cultivos siguientes en los regadíos del Valle medio del Ebro mientras que en el
Capítulo III se estudia la repercusión que tiene la alfalfa en los cultivos siguientes y en las condiciones
de producción.
En todos los ciclos productivos se determinó el contenido en nitratos en el suelo en tres momentos de
cada ciclo. En el maíz, se determinó el rendimiento de grano y sus componentes, la biomasa producida
en floración y final, la altura de la planta, el LAI y el PARi, el contenido en clorofila de las hojas, el
contenido en nitratos en la base del tallo y el contenido en N del grano y de la planta. Simultáneamente
se hizo un seguimiento del contenido en nitratos del agua de riego y la solución del suelo y del
contenido en materia orgánica. En el trigo se determinó el rendimiento de grano y sus componentes, la
biomasa en encañado y final y el contenido en N del grano.
En el monocultivo de maíz, el rendimiento de grano y el crecimiento de la planta se vieron
condicionados por el nivel inicial de nitratos en el suelo, la dosis de abonado y la cantidad de nitratos
aportados por el agua de riego. El rendimiento en grano se ajustó al modelo lineal-meseta en 1994 y
1995 y al modelo cuadrático-meseta en 1996. Los rendimientos máximos, 10,2 Mg ha-1 en 1994, 13,1
Mg ha-1 en 1995 y 14,3 Mg ha-1 en 1996 se obtuvieron con una dosis de 100 kg ha-1 en 1994 y 1995 y
200 kg ha-1 en 1996. Con dosis superiores, el maíz siguió absorbiendo N y este se acumuló primero en
el grano.
El Valor de Sustitución de N (N-FRV) de una alfalfa de dos años en las condiciones del ensayo se evaluó
en 160 kg ha-1 para un primer cultivo de maíz después de la alfalfa. Para el cultivo siguiente de trigo,
fue de 76 kg ha-1.
El efecto de la alfalfa repercutió en el contenido en nitratos del suelo, en el rendimiento de maíz (14,7
Mg ha-1 en la rotación y 11,9 Mg ha-1 en el monocultivo), la biomasa final, la altura de la planta y las
extracciones de N. En el trigo siguiente repercutió en el contenido en nitratos del suelo, el rendimiento
(6,4 Mg ha-1 tras la alfalfa y 5,2 Mg ha-1 tras el monocultivo), el contenido de N del grano y la biomasa
hasta el encañado. Se proponen unas pautas para determinar la necesidad de fertilizante N en un maíz
después de la alfalfa. / In agricultural systems, nitrogen (N) has always been the fertilizer element with an outstanding role.
The complexity of its cycle and the different crop management systems difficult the planification of its
availability for the plants. On the other hand, excessive or inadequate N applications can produce
environmental problems and a lowest economic profitability. In the case of corn (Zea Mays L.), a
particularly N demanding crop, it is important to synchronize contributions and N availability in the soil
with plant demands. In the N Vulnerable Areas, contribution control become essential.
The positive effects of the rotations of cultures are well known. To be more specific, benefits of the
alfalfa (Medicago sativa L.) on the following crops are related principally to the ability of leguminous
plants to fix atmospheric N2. One way to evaluate alfalfa’s N contribution is calculating its Nitrogen-
Fertilizer Replacement Value (N-FRV).
This thesis studies the effect of alfalfa in the corn and, later, in the wheat (Triticum aestivum L.) in a
rotation Alfalfa-Corn-Wheat. Simultaneously, the effect of the N fertilizer is studied in a monoculture
corn for three consecutive years in the same plot.
The study was carried out between 1994 and 1997 in Torregrossa (irrigated area of Canal d'Urgell-
Lleida-Spain). During three consecutive years, four doses of N fertilizer were applied (0, 100, 200, 300
kg N ha-1) in corn, cv. Juanita. These three years of monoculture are studied in Chapter I. During the
first two years, simultaneously, alfalfa was cropped in half part of the block. The third year, alfalfa was
replaced with corn, testing the same doses of fertilizer as in the monoculture. Then, corn in rotation
with alfalfa could be compared with the corn in the third year of monoculture. The fourth year wheat,
cv. Cartaya, was sowed in all the plots and two doses of N (0 and 100 kg N ha-1) were applied. Here, it
was possible to compare the rotation Alfalfa-Corn-Wheat with the Corn-Corn-Corn-Wheat. These two
last crops are studied in the Chapters II and III. In Chapter II a N-FRV of the alfalfa for two following
crops in the irrigated area of the Ebro Valley is suggested. In Chapter III effects of alfalfa on the
following crops and on the production conditions are studied.
Every crop, the nitrate content in soil at three moments of the production period was determined. In
corn, grain yield and its components, flowering and final biomass, height of plant, LAI and PARi,
chlorophyll content in leaves, nitrate content in the base of the stem and N content in grain and plant
were determined. Finally, nitrate content in the irrigation water and soil solution and organic matter
content were followed. In wheat, grain yield and its components, stem elongation and final biomass
and grain N content were measured.
In monoculture, corn yield and plant growth were conditioned by initial level of nitrates in the soil, by N
fertilizer amount and by nitrates contribution from irrigation water. Grain yield adjust to linear-plateau
model in 1994 and 1995 and to quadratic-plateau model in 1996. Maximum yields, 10,2 Mg ha-1 in
1994, 13,1 Mg ha-1 in 1995 and 14,3 Mg ha-1 in 1996, were obtained with 100 kg ha-1 in 1994 and 1995
and with 200 kg ha-1 in 1996. With higher doses, corn kept on absorbing N that was accumulated firstly
in the grain.
The N-Fertilizer Replacement Value (N-FRV) of an alfalfa of two years in the conditions of the trial was
evaluated in 160 kg N ha-1 for the first corn after alfalfa. For the following wheat crop, it was 76 kg N
ha-1.
The effect of the alfalfa affected nitrate soil content, corn yield (14,7 Mg ha-1 in la rotation and 11,9
Mg ha-1 in monoculture), final biomass and N extractions. In the following wheat, alfalfa affected soil
content, yield (6,4 Mg ha-1 after alfalfa and 5,2 Mg ha-1 after the monoculture), grain N content and
biomass accumulated until stem elongation. Some rules to determine N fertilizer N needs in a corn
after the alfalfa are suggested.
|
Page generated in 0.0312 seconds