Spelling suggestions: "subject:"skyddande faktorer"" "subject:"beskyddande faktorer""
1 |
Barn till psykiskt sjuka mammor : <em>”. . . hur skulle jag kunna bli en bra mamma?” - </em>två vuxna barns upplevelser av att växa upp med en psykiskt sjuk mamma och hur detta har påverkat dem i deras egen föräldrarollStrand, Cecilia, Jonsson, Carin January 2008 (has links)
<p>Uppsatsens syfte var att beskriva två vuxna barns upplevelser av att växa upp med en psykiskt sjuk mamma och hur detta har påverkat dem i deras egen föräldraroll. Studien är kvalitativ och den har genomförts med halvstrukturerade intervjuer. Empirin organiserades i meningskategorier och analyserades utifrån en fenomenologisk ansats. Resultatet analyserades utifrån tidigare forskning, vetenskapliga artiklar samt litteratur. Den teoretiska begreppsram som användes innefattade salutogent perspektiv: skyddande faktorer, resiliens, coping samt socialpsykologiskt perspektiv: rollteori. Hur vuxna barn till psykiskt sjuka föräldrar upplever sin egen föräldraroll är ett hittills outforskat område. Resultatet visade att båda respondenterna hade liknande erfarenheter av att växa upp med en psykiskt sjuk mamma och de hade antagit liknande roller i sin uppväxt. Trots svårigheter i barndomen med en betydande andel riskfaktorer återfanns dock flertalet skyddande faktorer. Dessa har gynnat dem positivt och varit av mycket stor betydelse i deras uppväxt och senare i deras egen föräldraroll.</p>
|
2 |
Barn till psykiskt sjuka mammor : ”. . . hur skulle jag kunna bli en bra mamma?” - två vuxna barns upplevelser av att växa upp med en psykiskt sjuk mamma och hur detta har påverkat dem i deras egen föräldrarollStrand, Cecilia, Jonsson, Carin January 2008 (has links)
Uppsatsens syfte var att beskriva två vuxna barns upplevelser av att växa upp med en psykiskt sjuk mamma och hur detta har påverkat dem i deras egen föräldraroll. Studien är kvalitativ och den har genomförts med halvstrukturerade intervjuer. Empirin organiserades i meningskategorier och analyserades utifrån en fenomenologisk ansats. Resultatet analyserades utifrån tidigare forskning, vetenskapliga artiklar samt litteratur. Den teoretiska begreppsram som användes innefattade salutogent perspektiv: skyddande faktorer, resiliens, coping samt socialpsykologiskt perspektiv: rollteori. Hur vuxna barn till psykiskt sjuka föräldrar upplever sin egen föräldraroll är ett hittills outforskat område. Resultatet visade att båda respondenterna hade liknande erfarenheter av att växa upp med en psykiskt sjuk mamma och de hade antagit liknande roller i sin uppväxt. Trots svårigheter i barndomen med en betydande andel riskfaktorer återfanns dock flertalet skyddande faktorer. Dessa har gynnat dem positivt och varit av mycket stor betydelse i deras uppväxt och senare i deras egen föräldraroll.
|
3 |
Nej, tack! Varför vissa ungdomar väljer att inte dricka alkohol : En litteraturstudie.Olsson, Henrik January 2007 (has links)
<p>Syftet med föreliggande litteraturstudie var att kartlägga vilka faktorer som har betydelse för att ungdomar väljer att inte dricka alkohol. Metoden som användes för studien var en litteraturstudie som byggde på tio vetenskapliga artiklar. Dessa artiklar söktes i sju databaser. De viktigaste slutsatserna var att de mest framträdande faktorerna för att ungdomar ska avstå från alkohol är de har en bra kontakt med föräldrarna och nätverk med vänner som också tar avstånd från alkohol. Dessutom visar sig lägre socioekonomiska förhållanden och psykologiska faktorer som locus of control och self-efficacy ha betydelse för en lägre alkoholkonsumtion. För att finna faktorer som har en promotiv verkan för ungdomars avståndstagande från alkoholen är det viktigt att denna forskning fortsätter. Det skulle vara intressant att gå vidare med en kvalitativ forskning som studerar ungdomars upplevelser av ett avståndstagande från alkohol, och som kan öka förståelsen för deras ställningstagande.</p>
|
4 |
Nej, tack! Varför vissa ungdomar väljer att inte dricka alkohol : En litteraturstudie.Olsson, Henrik January 2007 (has links)
Syftet med föreliggande litteraturstudie var att kartlägga vilka faktorer som har betydelse för att ungdomar väljer att inte dricka alkohol. Metoden som användes för studien var en litteraturstudie som byggde på tio vetenskapliga artiklar. Dessa artiklar söktes i sju databaser. De viktigaste slutsatserna var att de mest framträdande faktorerna för att ungdomar ska avstå från alkohol är de har en bra kontakt med föräldrarna och nätverk med vänner som också tar avstånd från alkohol. Dessutom visar sig lägre socioekonomiska förhållanden och psykologiska faktorer som locus of control och self-efficacy ha betydelse för en lägre alkoholkonsumtion. För att finna faktorer som har en promotiv verkan för ungdomars avståndstagande från alkoholen är det viktigt att denna forskning fortsätter. Det skulle vara intressant att gå vidare med en kvalitativ forskning som studerar ungdomars upplevelser av ett avståndstagande från alkohol, och som kan öka förståelsen för deras ställningstagande.
|
5 |
Flickors rökbeteende samt möjliga preventioner för att förhindra rökningAndersson, Lotta, Nilsson, Jenny January 2011 (has links)
Syfte: Att beskriva flickors rökbeteende för att få en bättre förståelse till varför de röker, samt vilka preventiva åtgärder som kan vara av betydelse för att förhindra att flickor börjar röka. Metod: Litteraturstudie. Analys: Innehållsanalys. Resultat: Analysen av artiklarna som togs med i examensarbetet resulterade i två teman: Flickors rökbeteende och Prevention. Det fanns många olika anledningar till varför flickor började röka och till varför de fortsatte röka. Risken att börja röka var högre bland vissa flickor än andra, exempelvis visade låg socioekonomisk status, verklig eller inbillad övervikt och vänner eller anhöriga som rökte fick ökad risk att börja röka. Sätts rätt prevention in kunde dock risken att börja röka minska för tonårsflickor. Slutsats: Flickors rökbeteende har ökat i Sverige. Anledningarna till att börja röka är olika men vissa faktorer kan öka risken för att börja röka. Preventiva åtgärder bör särskilt riktas till dessa faktorer. Sjuksköteskan behöver förstå värdet av att planera och individualisera prevention utifrån flickornas egna behov och att det är viktigt ju tidigare man uppmärksammar dessa problem.
|
6 |
Vad hjälper hjälparen? : Vad upplever erfarna EMDR-terapeuter som riskfaktorer respektive skyddande faktorer vid traumabehandling? / What helps the helper? : What does experienced EMDR-therapists perceive as risk factors and protective factors in the treatment of traumatized patients?Sundberg, Anna January 2015 (has links)
Eye Movement, Desensitization and Reprocessing (EMDR) är en evidensbaserad behandling som framförallt erbjuds patienter med Post Traumatiskt Stressyndrom (PTSD) i Sverige. Psykoterapeuter som arbetar med dessa svårt traumatiserade patienter kan vara utsatta för allvarliga hälsorisker. Syftet med studien är att undersöka hur EMDR-utbildade psykoterapeuter upplever sitt behandlingsarbete med traumatiserade patienter, avseende psykologiska risker och skyddsfaktorer för hälsan. Undersökningen gjordes med semistrukturerade intervjuer av sex EMDR-terapeuter enligt kvalitativ metod. Med hjälp av tematisk analys har teman gällande exempelvis arbetsbelastning, handledningsbehov och framgångsupplevelser av EMDR-metoden kunnat skönjas. Undersökningen visar att flertalet av psykoterapeuterna har upplevt risker i form av upplevd psykisk stress med arbetet, men att de också funnit robusta, skyddande och stärkande faktorer i såväl arbetssituationen, som i privatlivet. / Eye Movement, Desensitization and Reprocessing (EMDR) is an evidence based treatement that is offered primarily to patients suffering from Post- Traumatic Stress Syndrome (PTSD). Psychotherapists who treat these severely traumatized patients are at risk for turther health concerns compared to other therapists. This essay aims towards examining how EMDR-therapists perceive the risks that EMDR-therapy with traumatized patients can affect the therapist, and the factors that makes the treatment possible to continue with. The study was conducted through semistructured interviews with six EMDR-therapists, based on a qualitative method. With the help of thematic analysis, themes such as workload, need of guidance and succesful experiences concerning EMDR has beend found. The study also shows that many of the informants has experienced risk factors such as mental stress concerning work, but also robust, protective and strengthening factors at the work place and in private life.
|
7 |
SKÄL ATT FORTSÄTTA LEVA : EN SYSTEMATISK LITTERATURSTUDIE MED FOKUS PÅ SKYDDANDE FAKTORER I SAMBAND MED SUICIDALITET / REASONS FOR CONTINUING LIVING : A SYSTEMATIC LITERATURE STUDY WITH FOCUS ON PROTECTIVE FACTORS IN RELATION WITH SUICIDALITYSundeman, Rickard January 2018 (has links)
Bakgrund: Outhärdlig psykisk smärta, bristande livslust och suicid är ett folkhälsoproblem. Tidigare studier visar att det finns många faktorer som förhöjer risken för suicid. Dock finns det inte i samma utsträckning kunskap om de faktorerna som skyddar mot suicid. Genom ökad kunskap om de skyddande faktorerna mot suicid kan även ökad resiliens skapas inför framtida utmaningar. Syfte: Syftet med föreliggande studie var att beskriva de skyddande faktorer som kan stärka livskraften hos suicidnära personer. Metod: En systematisk litteraturstudie av tio studier med kvalitativ ansats användes. Dataanalysen genomfördes utifrån Evans beskrivande metod. Resultat: Tre teman identifierades som skyddande faktorer för suicidnära personer: Kontakt, Vändpunkter och Coping. Tio subteman identifierades: Kontakt: familj och vänner, kontakt med sig själv, kontakt med en gud, andra gemenskaper; Vändpunkter: nya insikter, känsla av delaktighet; Coping: framtida mål, förebild, hälsosamt beteende, lidande och suicidtankar som coping. Diskussion: Sjuksköterskans uppgift är att värna om livet, lindra lidande, ingjuta hopp, främja hälsa och in i det längsta förstärka livskraften hos patienten. Kunskap från den vårdvetenskapliga forskningen med avseende på bemötande och skyddande faktorer i samband med suicidalitet kan bidra till ny kunskap av vikt inom psykiatriskomvårdnad. / Background: Unbearable psychological pain, lack of desire to live and suicide are public health problems. Earlier studies have shown that there are many factors that increase the risk for suicide. The field of research in protective factors for suicide has been rather unexplored, in comparison. By increasing the knowledge the protective factors there can be an increased resilience before future challenges in psychiatric care. Aim: The purpose of the present study was to describe the protective factors that can strengthen the viability in suicidal persons. Method: A systematic review of literature of ten studies with qualitative approach was used. Data analysis was performed based on the descriptive method invented by Evans. Results: Three themes where identified as protective factors for suicidal persons: Contact, Turning points and Coping. For each theme, different subthemes has been identified: Contact: family and friends, contact with oneself, spiritual contact, other communities; Turning points: new insights, participation; Coping: future goals, role model, healthy behaviour, suffering and suicidal thoughts as coping. Discussion: The nurse’s role is to protect life itself, to ease suffering, to instil hope, to promote health and into the longest increase the viability in suicidal patients. The psychiatric care needs to assimilate new knowledge from the Science of care in terms of treatment of patients and protective factors. Furthermore, to better understand the psychology of suicide and to counteract taboo, which still revolves around suicide.
|
8 |
Källor till motståndskraft för utmattningssyndrom hos personer inom yrken i hälso- och sjukvården – en litteraturöversikt / Sources of resilience for burnout in persons with health care professions - a literature reviewEmbretsen, Carola January 2018 (has links)
Bakgrund: Sjuktalen har ökat till följd av psykisk ohälsa världen över. En av de främsta orsakerna till detta har varit den ökade förekomsten av stressrelaterad ohälsa och utmattningssyndrom. En grupp som har varit extra utsatt är personer i inom yrken i hälso- och sjukvården. Idag fokuseras det huvudsakligen på behandling och rehabilitering av utmattningssyndrom i forskning och praxis och det finns begränsad kunskap och initiativ kring primär- och sekundärprevention för utmattningssyndrom. Det är dock viktigt ur både ett individ- och samhällsperspektiv att förebygga utmattningssyndrom då utmattningssyndrom är ett allvarligt tillstånd som kan leda till stort lidande för individen och lång sjukfrånvaro från arbetslivet, vilket även är kostsamt för samhällsekonomin. Syfte: Syftet med detta examensarbete var att undersöka skyddsfaktorer mot utmattningssyndrom hos personer inom yrken i hälso- och sjukvården. Metod: En litteraturöversikt genomfördes och 12 vetenskapliga artiklar uppfyllde inklusion- och exklusionskriterierna och matchade forskningsfrågorna. Dessa lästes igenom. En tematisk analys av studiernas resultat genomfördes och resulterade i ett övergripande tema och fem underteman. Resultat: Resultatet beskriver faktorer som skyddar mot utmattningssyndrom för personer inom yrken i hälso- och sjukvården. Exempel på dessa faktorer var vikten av autentisk och god arbetsmiljö, känsla av egenmakt och kontroll, deltagande i meningsfulla aktiviteter, återhämtning och praktiska tekniker som exempelvis mindfulness, yoga och bildterapi. Att få socialt stöd från närstående, kollegor och exempelvis kuratorer och präster var även en viktig faktor för att skydda mot utmattningssyndrom. Slutsats: Skyddande faktorer för utmattningssyndrom finns på både individ-, organisations- och samhällsnivå och bör beaktas i utvecklingen av förebyggande insatser för utmattningssyndrom.
|
Page generated in 0.0748 seconds