1 |
Kliniska prövningar i akuta situationer inom EU/EES enligt förordningen om kliniska prövningarHiller, Jenny January 2023 (has links)
Bakgrund: Förordningen (EU) nr 536/2014 artikel 35 reglerar kliniska prövningar i akuta situationer. Lagen gäller inom EU/EES sedan januari 2022 och tillåter inkludering av kritiskt sjuka patienter med uppskjutet informerat samtycke, vilket innebär att den första prövningsspecifika interventionen görs innan försökspersonen eller deras juridiska ombud samtycker till deltagande i prövningen. Syfte: Syftet med projektet är att beskriva de kliniska prövningar som sökts i akuta situationer sedan starten av den nya EU-förordningen om kliniska prövningar fram till den 15 september 2023. Metoder: Informationssystem för kliniska prövningar (CTIS) och konfidentiella databaser vid Läkemedelsverket användes för att samla in information om de sökta kliniska prövningarna enligt den nya förordningen. Resultat: Alla prövningar som definierats av sponsorn som involverade akuta situationer identifierades, omfattande 32 unika kliniska prövningar. Efter att ha analyserat ansökningsunderlagen och granskningar av medlemsstaterna, visade sig endast två tredjedelar av de inlämnade försöken involvera verkliga medicinska nödsituationer. En av dessa försöksansökningar avslogs, tre drogs tillbaka eller besvarades inte inom den maximala tiden för sponsorns feedback på frågor. Slutsatser: Den nya förordningen om kliniska prövningar tillåter forskning om akuta medicinska tillstånd som tidigare har varit uteslutna i de flesta EU/EES-medlemsstater. Det är viktigt för sponsorer att bekräfta att alla krav i artikel 35 är uppfyllda innan en klinisk prövning definieras som en klinisk prövning i en akut situation. Medlemsstaterna bör lära av varandra om hur rättsliga ombud för försökspersoner utses.
|
2 |
L'utilisation du domaine de la preuve par la Cour suprême du Canada dans la détermination des droits économiques des Autochtones conformément à ses propres valeursWalsh, Francis 10 1900 (has links)
La Cour suprême du Canada (« Cour ») prône « ses propres valeurs» dans la détermination des droits économiques des Autochtones, dont la prédominance des intérêts économiques des non Autochtones, ainsi que la protection du couple souveraineté canadienne/primauté du droit. Ces valeurs sont maintenues avec constance par la Cour, malgré l'évolution du cadre juridique canadien applicable aux revendications des droits économiques par les Autochtones. Ce mémoire démontre que, depuis la constitutionnalisation des droits économiques des Autochtones en 1982, le domaine de la preuve - tant par l'invocation de règles de preuve que par l'appréciation de la preuve - est le principal outil invoqué par la Cour en rhétorique au soutien de la détermination des droits économiques des Autochtones selon ses propres valeurs. De plus, notre recherche nous a également permis de formuler plusieurs critiques relatives à l'indiscipline de la Cour dans l'application du domaine de la preuve dans les décisions portant sur les droits économiques des Autochtones. / When determining the scope of Aboriginal economic rights, the Supreme Court of Canada (« Court ») values the economic interests of non-Aboriginals and the reaffirmation of Canadian sovereignty/rule of law over Aboriginal claims. These values are advanced by the Court despite developments in the Canadian legal framework applicable to Aboriginal economic rights claims. This thesis demonstrates that, since 1982, when Aboriginal economic rights were granted constitutional protection, the Court began to utilize the law of evidence to justify the espousal of their values when determining the scope of Aboriginal economic rights. The Court manipulates both its weighing of the evidence and the rules of evidence in order to justify their values. My research has led me to develop several criticisms related to the methodology used by the Court in its manipulation of the rules and in its appreciation of evidence.
|
3 |
L'utilisation du domaine de la preuve par la Cour suprême du Canada dans la détermination des droits économiques des Autochtones conformément à ses propres valeursWalsh, Francis 10 1900 (has links)
No description available.
|
4 |
企業併購程序中有關併購公司取得成本、被併購公司公平價值與與商譽攤銷爭議問題研究蔡智仁 Unknown Date (has links)
企業併購商譽產生係由「併購公司投資成本」與「被併購公司可辨認淨資產公平價值」產生差異所致,本文先由「併購商譽攤銷」之行政訴訟進行分析,進而研究我國稅捐稽徵機關是否應當發展公平價值評價審查制度以解決相關租稅爭議。另外由於在我國102年起上市櫃公司全面採用國際財務報導準則的前提下,透由我國上市櫃公司於102年度之商譽減損測試執行狀況,將該分析結果與國際現況進行比較,試圖了解我國上市櫃公司之商譽會計政策是否隱藏併購公司高估商譽之風險,並進而探討公司負責人於併購時點所作之投資決策,是否有「經營判斷原則」之適用?在此混沌不明的過渡期間中,本文希望透過此研究而呼籲我國監理機關能盡早正視此一問題。 / M&A Goodwill arises from the difference of "M&A investment cost" and "the acquired company's identifiable net assets at fair value" .This study analyzes the administrative litigation about the " amortization of goodwill" at first. Further we study that whether the tax authority should develop the examination system of fair value evaluation to resolve disputes related to income tax.
In addition , science Taiwan Financial Supervisory Commission (FSC) formally announced that all listed companies must apply International Financial Reporting Standards (IFRS) after year 2012, we summary the the Goodwill impairments during year 2013 evaluated by the listed companies and compare with the international status ,trying to understand the listed companies`s accounting policy and weather the M&A Goodwill is without evaluation .
At last, this study discuss when responsible person of the corporation high paying to the acquired company whether there is "business judgment rule" applicable? In this chaotic period, this study hopes that this research result could let FSC to notice this issue as soon as possible.
|
Page generated in 0.0255 seconds