Spelling suggestions: "subject:"läsförståelsesvårigheter"" "subject:"samarbetssvårigheter""
1 |
KOMET, ett hjälpmedel för att förändra kommunikationen mellan lärare och elever?Eidenberg, Emma, Lagerhult, Emeli January 2008 (has links)
No description available.
|
2 |
KOMET, ett hjälpmedel för att förändra kommunikationen mellan lärare och elever?Eidenberg, Emma, Lagerhult, Emeli January 2008 (has links)
No description available.
|
3 |
Att skapa goda lärandemiljöer i klassrummet : För elever i behov av särskilt stödStarkenberg, Karin January 2012 (has links)
Syftet med det här examensarbetet är att ta reda på hur lärare beskriver att de gör för att skapa goda lärandemiljöer i klassrummet för elever i behov av särskilt stöd. Detta för att som blivande lärare öka kunskapen hur man på bästa sätt kan ge stöd och underlätta för elever med beteende- och inlärningssvårigheter. I den här undersökningen har en kvalitativ studie gjorts där fem lärare och en specialpedagog har intervjuats för att få reda på hur dessa arbetar med att skapa goda lärandemiljöer för elever i behov av extra stöd. Specialpedagogiken ligger i centrum med två teorier som bakgrund som används mycket inom specialpedagogiken, behaviourismen och den sociokulturella teorin. De viktigaste begreppen inom området specialpedagogik har beskrivits samt vanliga diagnoser bakom inlärnings- och beteendesvårigheter, då det är viktigt som lärare att vara insatt i detta vid undervisning av elever i behov av stöd. I resultatet ses att vikten av individualisering och struktur i klassrummet gör mycket för inlärningen. Att alla elever har olika inlärningssätt och trivs i olika inlärningsmiljöer och att det är upp till alla lärare att se till den enskilda individen och hur den lär bäst.
|
4 |
Lärares tankar om elever som utmanar : En intervjustudie om inkludering av elever i behov av särskilt stöd / Teacher´s Thoughts about Challenging Students : An interview study of students in need of special supportPersson, Karin January 2016 (has links)
Studiens syfte är att undersöka och förstå hur ett antal lärare resonerar kring sina möten med elever i behov av särskilt stöd. Fokus på studien ligger på undervisning i helklass och inte i mindre undervisningsgrupper. Mina frågeställningar utgår ifrån hur lärare beskriver pedagogiska situationer när de blir som bäst och när de känner att de lyckas i sina möten med elever i behov av särskilt stöd. Vad lärare upplever som utmaningar i möten inom klassrumsmiljön och vad inkludering av elever i behov av särskilt stöd betyder för lärare. Metoden för studien är en kvalitativ innehållsanalys med sex genomförda semistrukturerade intervjuer på två olika låg-och mellanstadieskolor. Resultatet presenteras i form av rubriker som skapats i analysen av intervjuer genom kodord och kategorier: Lärares syn på inkludering, Pedagogiska metoder och Samverkan och nätverk. Resultatet lyfter fram att lärarna i studien beskriver vikten av att kunna stödja enskilda elever så att de blir en del av gruppen. Lärarna anser att det är avgörande att lära känna eleven och skapa en relation. Resurspersoner är även en viktig förutsättning för elevers inkludering. Ett hinder kan vara tidsbrist för att klara av att ge både enskilda och övriga elever tillräckligt med stöd. Självreflektion är en gynnande pedagogisk metod och även samarbete med framför allt föräldrar och övriga professioner. Att skapa struktur och tydlighet genom förhållningssätt, anpassat material och miljö är mycket betydelsefullt för barn i behov av särskilt stöd. Min studie har visat att det behövs en medvetenhet om vad som påverkar inkludering. Att möta elever med ett utmanande beteende är någonting som ger upphov till olika uppfattningar och förhållningssätt hos lärare. Går det som lärare att skapa ett förtroende hos föräldrar ökas inkluderingsmöjligheterna stort.
|
Page generated in 0.0598 seconds