Spelling suggestions: "subject:"educación sanitària"" "subject:"l'educació sanitària""
1 |
L’educació sanitària de les cuidadores de gent gran. El cas d’OsonaVall Mayans, Montserrat 03 November 2011 (has links)
Objectiu i context
Osona és una de les comarques catalanes, que més ha notat el darrer fenomen
migratori de finals del segle XX. Algunes persones immigrants treballen com a
cuidadores en residències per a gent gran. És en aquest context que es
focalitza aquesta tesi doctoral.
La recerca és un diagnòstic educatiu, un estudi de les necessitats formatives
d’educació sanitària (i sociosanitària) de les persones immigrants cuidadores
de gent gran. Per conèixer aquestes necessitats formatives i la situació
d’aquestes persones, ens hem proposat estudiar, d’entrada, les tasques que
fan, en profunditat. Al final, hi ha una proposta formativa per millorar la qualitat
del servei professional, que hauria de repercutir en la qualitat de vida de les
persones cuidades.
Metodologia
Qualitativa. La mostra de les residències geriàtriques se selecciona de manera
intencionada, a partir de la publicació en línia1 dels establiments d’atenció per a
les persones grans amb concert o conveni de col·laboració amb la Generalitat
de Catalunya (ICASS). La direcció d’aquests establiments, que accepta
participar en aquest estudi, és un informant clau.
El grup diana inclou aquelles persones que compleixen els requisits de ser
immigrants, cuidadores de gent gran, treballadores en residències geriàtriques
de la comarca d’Osona i que no tenen responsabilitats directives.
S’utilitza un qüestionari semi-estructurat per tal de guiar l’entrevista. També,
l’observació directa, amb la finalitat de confirmar, aclarir i valorar tot el que s’ha
dit. Finalment, es fa una triangulació per contrastar les informacions recollides a
partir de diverses fonts.
Resultats
La mostra definitiva participant és de nou residències osonenques,
quarantaquatre cuidadores immigrants entrevistades i sis d’observades.
Les cuidadores són, majoritàriament, dones de 19 a 56 anys, procedents de
Llatinoamèrica, Àfrica i Europa, sense nacionalitat espanyola, amb estudis
secundaris i poca experiència com a cuidadores abans de treballar al centre residencial. L’educació sanitària i sociosanitària que tenen és poc homogènia i
sol ser de tipus no formal.
Les mancances formatives que sent el grup diana afecten totes les funcions:
higiene personal (32%), habitació (32%), eliminació (86,5%), alimentació (59%),
dormir (27%), registres (70,5%), moviment (41%), cures (86,4%), relació
(70,5%), medicació (70,5%), neteja, planxa i altres funcions hostaleres (6,8%),
reunions (38,6%), formació (93,2%) i altres (59%).
L’observació confirma falta de recursos humans per realitzar totes les tasques
validades i falta de temps per dedicar-se a algunes d’elles en concret. També,
mostra l’existència de rutines, xoc cultural i col·lisions amb infermeria. I, també,
afirma la disposició a formar-se.
La triangulació ratifica les funcions, però hi ha discrepàncies en les tasques.
Suggereix, entre altres coses, la possibilitat de millorar la qualitat del treball del
grup diana a través de la formació.
Conclusió i perspectives
L’anàlisi dels resultats ens aporta evidències qualitatives de les necessitats
d’aprenentatge d’aquestes persones cuidadores, que si bé són competents en
les atencions proporcionades a les persones grans, podrien millorar la qualitat
del conjunt de les tasques que fan. Pensem que és possible superar els dèficits
detectats, mitjançant la proposta formativa específica que es fa, pertinent amb
el treball que realitzen les cuidadores.
L’acreditació oficial de la formació del grup diana, juntament amb la de
l’experiència professional, els permetrà formalitzar la seva situació acadèmica
d’aquí al 2015, considerada oficialment com a formació professional de grau
mitjà, amb el títol de Tècnic en Atenció Sociosanitària (TAS).
Aquesta recerca obre més interrogants i fa propostes per respondre’ls en
properes investigacions.
Paraules clau: cuidadora, gerocultora, gericultora, auxiliar de geriatria,
educació sanitària i sociosanitària, diagnòstic educatiu, educació no formal.
1 http://www.gencat.cat/benestar/icass/info/estatgg.htm (02/11/2009) / Objective and background
Osona is one of the Catalan regions which has noticed the most the last
migratory phenomenon at the end of the twentieth century. Immigrant people
use to work as caregivers in retirement homes. This doctoral thesis focuses in
this issue.
The research is an educational diagnosis, a study of the training needs of health
(and long term care) education of caregivers of elderly people who are
immigrant. In order to know these training needs and the situation of these
people, our aim is to study, for a start, the tasks they do, in depth. Finally,
there’s a training proposal to improve the professional service quality, which
should have an effect in the life quality of the well cared people.
Methodology
Qualitative. The sample of retirement homes is selected deliberately, from an
online publication1 of the retirement homes with accord or cooperation
agreement with the Catalan Government (ICASS). The management of these
establishments, who accepted to participate in the study, is a key reporter.
The Target Group (TG) includes those people who are immigrants, caregivers
of elderly people, and workers in retirement homes in Osona and without any
executive responsibility.
We use a semistructured questionnaire to guide the interview, and the direct
observation, in order to confirm, clear up and value everything which has been
said. Finally, we present a triangulation to contrast the information collected
from different sources.
Results
The definitive participating sample is formed by nine retirement homes in
Osona, forty-four immigrant caregivers interviewed and six observed.
Caregivers are, mainly, women from 19 to 56 years old, from Latin America,
Africa and Europe, without Spanish citizenship, with secondary studies and
without experience as a caregiver before working in the retirement home. The
health and long term care education they have isn’t very homogeneous and The training lacks the TG feels affect all the tasks: personal cleanliness (32%),
room (32%), disposal (86,5%), feed (59%), sleep (27%), registration (70,5%),
movement (41%), cares (86,4%), relationship (70,5%), medication (70,5%),
cleaning, ironing and other catering tasks (6,8%), meetings (38,6%), training
(93,2%) and others (59%).
The observation confirms lack of human resources to do all the validated tasks,
and lack of time to specially do some of them. It also corroborates the existence
of routines, cultural clashes and collisions against sickbay. It also bears out the
willingness to be trained.
The triangulation ratifies the functions, but there are discrepancies in the tasks.
It suggests, among other things, the possibility to improve the quality of the TG
work through the training.
Conclusions and perspectives
The result analysis gives us qualitative evidences of the caregivers training
needs, which, even they are competent with the provided attentions to elderly
people, they could improve the quality of the tasks they do. We think that
exceeding the detected deficits is possible, through the specific training
proposal we do, appropriate with the work the caregivers do.
The TG training official credentials, together with the professional experience,
will allow them to formalize their academic situation in 2015, officially
considered as an intermediate level specific vocational training, with the
technician in health care degree (known as TAS).
This research puts new questions about the issue and suggests answering
them in early researches.
Key words: caregiver, gerocultor, geriatric assistant, health education, long
term care education, educational diagnosis, non-formal education.
1 http://www.gencat.cat/benestar/icass/info/estatgg.htm (02/11/2009)
|
2 |
L'educació per a la salut a l'escola i el paper del professoratJuvinyà Canal, Dolors 09 July 1997 (has links)
L'escola és un dels diferents àmbits de l'Educació per a la Salut. Hi ha un ampli reconeixement de la contribució de l'escola en la promoció i la prevenció de la salut entre els escolars, així com també del paper que hi té el professorat.L'objectiu general de la recerca és: mesurar el nivell de coneixement i el paper que assumeix el professorat de les escoles de Girona amb relació al programa d'educació per a la salut a l'escola. S'ha utilitzat una metodologia quantitativa, descriptiva.La població objecte de l'estudi és el professorat de bàsica i primària de les escoles públiques i privades de la ciutat de Girona. S'ha seleccionat una mostra representativa utilitzant un mostreig aleatori per conglomerats, resultant seleccionades 8 escoles i 98 professors.Per obtenir la informació s'ha utilitzat el mètode de l'enquesta, utilitzant un qüestionari en el que s'avaluen 60 variables i es presenta amb 24 ítems.Es constata que el programa d'educació per a la salut a l'escola és a hores d'ara poc conegut pel 52,7% de la població estudiada. El 59,2% manifesten tenir poca preparació per tractar temes de la salut a classe. El 20% afirma haver tractat aspectes de salut com a activitats complementàries d'algunes assignatures, en l'etapa de formació inicial. Tot i això la majoria tracta temes de salut en la seva activitat docent i contesta a les qüestions que es plantegen. Consideren la importància del professor en el programa tant per l'edat dels escolars com pel fet de ser transmissors d'informació, en canvi no veuen tant clar el paper exemplar del professor a l'escola. S'observen diferències entre els homes i les dones, així com també entre els grups d'edat, en especial els de 31 a 40 anys. A hores d'ara no està garantida una formació bàsica en temes de salut en els futurs professors de les diferents especialitats. / The school is one of the different branches of the Health Education. There is a large knowledge about the contribution of the school to the promotion and prevention of the health between the students, as well as the role the professors have.The general objective of the research is to measure the level taken by of knowledge and the role of the professors of the schools in Girona related to health education in the school. A quantitative and descriptive methodology has been used.The population studied is the primary education professors in public and private schools of Girona. Sample has been selected using a randomized grouped sampling. The result has been the selection of 8 schools and 98 professors.The study demonstrates that the health education program in the school is nowadays little known by the 52,7% of the population analyzed. Fifty-nine point two percent of the population analyzed believes that they do not have enough preparation to talk about health in the class. Twenty percent of individuals noted, they explained about health as complementary activities, in the initial formation period. Even thought the majority explain subjects in their teaching task and answer the questions asked.
|
Page generated in 0.0516 seconds