Spelling suggestions: "subject:"kundförväntningar"" "subject:"förväntningar""
1 |
Kan en Phillipskurva med förankrade inflationsförväntningar och korttidsarbetslöshet förklara inflationen i Sverige?Almgren, Märta January 2017 (has links)
Under senare år har såväl forskare som centralbanker observerat att sambandet mellan inflation och arbetslöshet förfaller försvagat. Två uppmärksammade förklaringar till det försvagade sambandet är att inflationsförväntningar blivit förankrade vid centralbankers inflationsmål samt att korttidsarbetslöshet har en större betydelse för lönebildning än total arbetslöshet. Ball och Mazumder (2014) kombinerar dessa förklaringar och finner att en Phillipskurva med förankrade inflationsförväntningar och korttidsarbetslöshet bättre förklarar inflationen i amerikansk ekonomi än en traditionell Phillipskurva mellan 2000K1-2014K3. På basis av data för viktad medianinflation från Riksbanken och arbetslöshet från Statistiska centralbyrån visar denna studie att Ball och Mazumders (2014) resultat inte kan replikeras på svensk ekonomi. Resultatet indikerar att inflationsförväntningarna i Sverige inte är helt förankrade samtidigt som gruppen korttidsarbetslösa endast har en marginellt större betydelse än total arbetslöshet för inflationen. Detta kan tänkas bero på att förtroendet för Riksbankens inflationsmål minskat och på att arbetsmarknadspolitiska åtgärder gör att även gruppen långtidsarbetslösa har betydelse för lönebildningen i Sverige.
|
2 |
Translog kostnadsfunktion: Estimering av Phillipskurvan / <em> </em>Bobadilla Smolski, Ilia Alexeevich, Ntunzimana, Herve Sacha January 2010 (has links)
<p>Denna uppsats har baserats på den Nya Keynesianska Phillipskurvan (NKPC) som utvecklades av Gali och Gertler (1999). Det huvudsakliga syftet var att skatta den svenska Phillipskurvan och sedan hitta de relevanta faktorer som påverkar inflationen. Den ursprungliga NKPC relaterar inflation till marginalkostnad och framtida inflationsförväntningar. Den enda skillnaden mellan Galis och Gertlers och Bengt Assarssons specifikation av Phillipskurvan, är att han använder en Translog kostnadsfunktion som ett alternativ till Cobb-Douglas kostnadsfunktionen för att mäta marginalkostnaden. På grund av detta har inflationsnivån i ekonomin inte bara påverkas av förändringen i löner som i fallet med Cobb-Douglas kostnadsfunktion. Vårt resultat visar å ena sidan att ökad produktion, löner och pris på material (insatsvaror) har lett till inflationsökning i Sverige. Å andra sidan har vårt resultat visat att prishöjningen på kapital drar ner inflation. Dessa resultat visar att användningen av translog kostnadsfunktion, i stället för en Cobb-Douglas funktion, har en fördel.</p> / <p>This paper is based on the New Keynesian Phillips Curve (NKPC) which was developed by Gali and Gertler (1999). The main purpose was to estimate the Swedish Phillips curve and then find the relevant determinants of inflation. The baseline NKPC model relates inflation to marginal cost and expected future inflation. The only difference between Gali and Getler’s specification of the Phillips curve and Bengt Assarsson’s is that he uses a Translog cost function, instead of Cobb- Douglas cost function to measure marginal cost. Because of that, inflation is not explained only by labor income share as in the Cobb-Douglas case. Our results indicate on one hand that the increase in output, wages and price of materials (intermediate inputs) is associated with increase in Swedish inflation. On the other hand, we found that the Swedish inflation is negatively affected by increase in price of capital. These results illustrate that the use of translog cost function instead of Cobb-Douglas function when measuring marginal cost has an evident advantage.</p>
|
3 |
Translog kostnadsfunktion: Estimering av Phillipskurvan /Bobadilla Smolski, Ilia Alexeevich, Ntunzimana, Herve Sacha January 2010 (has links)
Denna uppsats har baserats på den Nya Keynesianska Phillipskurvan (NKPC) som utvecklades av Gali och Gertler (1999). Det huvudsakliga syftet var att skatta den svenska Phillipskurvan och sedan hitta de relevanta faktorer som påverkar inflationen. Den ursprungliga NKPC relaterar inflation till marginalkostnad och framtida inflationsförväntningar. Den enda skillnaden mellan Galis och Gertlers och Bengt Assarssons specifikation av Phillipskurvan, är att han använder en Translog kostnadsfunktion som ett alternativ till Cobb-Douglas kostnadsfunktionen för att mäta marginalkostnaden. På grund av detta har inflationsnivån i ekonomin inte bara påverkas av förändringen i löner som i fallet med Cobb-Douglas kostnadsfunktion. Vårt resultat visar å ena sidan att ökad produktion, löner och pris på material (insatsvaror) har lett till inflationsökning i Sverige. Å andra sidan har vårt resultat visat att prishöjningen på kapital drar ner inflation. Dessa resultat visar att användningen av translog kostnadsfunktion, i stället för en Cobb-Douglas funktion, har en fördel. / This paper is based on the New Keynesian Phillips Curve (NKPC) which was developed by Gali and Gertler (1999). The main purpose was to estimate the Swedish Phillips curve and then find the relevant determinants of inflation. The baseline NKPC model relates inflation to marginal cost and expected future inflation. The only difference between Gali and Getler’s specification of the Phillips curve and Bengt Assarsson’s is that he uses a Translog cost function, instead of Cobb- Douglas cost function to measure marginal cost. Because of that, inflation is not explained only by labor income share as in the Cobb-Douglas case. Our results indicate on one hand that the increase in output, wages and price of materials (intermediate inputs) is associated with increase in Swedish inflation. On the other hand, we found that the Swedish inflation is negatively affected by increase in price of capital. These results illustrate that the use of translog cost function instead of Cobb-Douglas function when measuring marginal cost has an evident advantage.
|
4 |
En utvärdering av inflationsmålets effekter i välutvecklade länder - betydelsen av inflationsmål / An evaluation of the effects of inflation targeting in well-developed countries - the importance of inflation targetsKlarén, David, Frisén, Jonathan January 2020 (has links)
Inflationsmålets historia sträcker sig drygt 30 år tillbaka i tiden. En förutsägbar centralbank skapar möjligheter för marknadsaktörerna att sätta upp inflationsförväntningar i linje med det uppsatta målet som bidrar till att prisstegringstakten följer den önskade nivån. I dag har en stor majoritet av de mest ekonomiskt utvecklade länderna valt att införa ett inflationsmål som ett riktmärke för landets centralbank att rikta penningpolitiken mot. Samtidigt som inflationsnivåerna har sjunkit har också stora delar av länderna idag låga räntenivåer. Det innebär att centralbankens ammunition kan vara förbrukad ifall inflationen skulle behövas tryckas upp om inflationsnivån är under sitt mål. Syftet är att försöka förklara om inflationsmålet har haft någon betydelse avseende att minska inflationsvariansen samt om det även har haft en påverkan på BNP-gapet. För att undersöka inflationsmålets betydelse har vi undersökt flera ekonomiskt välutvecklade länder från inflationsmålets introduktion fram tills nu. Relevansen och legitimiteten i studien grundas på ett flertal tidigare studier. Studien ger en historisk överblick över inflationsnivån och dess stabilitet för länderna sedan 80-talet. Resultaten visar en stadig nedgång samt stabilisering på inflationen för samtliga länder. Däremot finner vi inga stöd för att det enbart skulle vara inflationsmålets förtjänst. Vi kan inte heller observera någon skillnad för BNP-gapet med eller utan inflationsmål. Även om vi inte kan hitta bevis på skillnader av att ha ett inflationsmål eller inte, så tror vi att det har haft en betydelse för de stabiliseringar som inflationen fått tack vare att aktörer lättare kan anpassa sina förväntningar mot målet. / The inflation target's history stretches back over 30 years. A predictable central bank creates opportunities for the market participants to set inflation expectations in line with what is set to be made at the price increase that follows the desired level. Today, a large majority of the most economically well-developed countries have chosen to introduce an inflation target as a benchmark for the country's central bank to target its monetary policy. At the same time as inflation levels have fallen, large proportion of the countries today also have low interest rates. This means that the central bank's ammunition can’t be used in case a rise of inflation is needed if the level of inflation is below its target. The purpose of the thesis is to explain whether the inflation target has had any significance in reducing the inflation variance and whether it has had an impact on the output-gap. To investigate the significance of the inflation target, we have examined several economically well-developed countries from the introduction of the inflation target until now. The relevance and legitimacy of the study is based on a number of previous studies in the field of inflation targeting. The study provides a historical overview of inflation levels and stability for countries since the 1980s. The results show a steady decline and stabilization of inflation for all countries. We find no support for it being solely the merit of the inflation target. Nor can we observe any difference for the GDP gap with or without inflation targets. Although we cannot find evidence of differences in having an inflation target or not, we believe that it has had an impact on the stabilizations that inflation has gained due to the fact that actors can more easily adjust their expectations to the target.
|
5 |
En tolkning av Riksbankens reaktionsfunktion : - vad den är, innebär, samt hur den förändratsStavgren, Tim January 2016 (has links)
En förutsägbar centralbank är en viktig del i teorin för ett väl fungerande inflationsmål med stabil prisstegringstakt på önskvärd nivå. Förutsägbarheten ämnar att styra marknadsagenternas förväntningar i linje med målet sådant att löner och priser sätts efter detta. Eftersom en högre förutsägbarhet delvis är synonymt med hur en centralbank inkorporerar systematik vad gäller förhållningssätt till förändringar i marknadsfaktorer torde därför också den förda räntepolitiken vara möjlig att till viss grad beskriva med en reaktionsfunktion. I den här studien testas de tre riksbankscheferna, Urban Bäckström, Lars Heikensten och Stefan Ingves förda räntepolitik mot ett antal variabler relevanta mot den teoretiska bakgrunden. Resultaten visar hur räntepolitiken förefaller ha blivit mer systematisk efter Urban Bäckströms tid som riksbankschef och hur systematiken verkar förändrats under Stefan Ingves tid. Riksbanken frångick marknadsförväntningar under finanskrisens ned- och uppgång och grundade beslut efter deras egen data i större utsträckning. Från 2014 förefaller Riksbanken tvärtom föra en politik i linje med marknadens förväntningar. Sammanfattningsvis kan Riksbanken idag beskrivas som mer ödmjuk om sin egen förmåga och hur denna för en politik därefter. Studien ger en inblick i vad som föranlett en förändrad reaktionsfunktion, och således också Riksbankens resonemang till en viss grad.
|
Page generated in 0.1043 seconds