1 |
Kan nya regler för icke-revisionstjänster innebära konsekvenser för revisorns oberoende? : En intervjustudie om hur svenska revisorer uppfattar att EU:s revisionspaket och reglering av IRT kan komma att påverka revisorns oberoende.Lorentzon, Martin January 2016 (has links)
Revisorns oberoende är en debatt som ständigt återaktualiseras i nya sammanhang. Under de senaste decennierna har en debatt blossat upp kring huruvida tillhandahållande av icke-revisionstjänster (IRT) har en negativ inverkan på revisorns oberoende. Studien syftar till att upprätta en konsekvensanalys kring vilka möjliga konsekvenser EU:s nya revisionspaket, med striktare reglering för IRT, kan komma att få för svenska revisorers oberoende. Studiens resultat visar framför allt en skillnad mellan konsekvenser för det faktiska- och synbara oberoendet. Det nya regelverket tycks ha en låg inverkan på revisorns faktiska oberoende till följd av den praxis och de rutiner som existerar bland revisorer, avseende oberoendefrågan. Resultatet visar dock att reglerna kan få desto större konsekvenser för det synbara oberoendet vilket kan komma att stärkas till följd av att den nya lagen bidrar med ökat tydlighet och medvetande mot tredjeparter.
|
2 |
Dödsolyckor på spåret och deraspsykologiska konsekvenser förlokförarnaSiotis Ekberg, Camilla, Briem, Valdimar, de Lima, Sonia January 2007 (has links)
Detta är slutrapporten från vår undersökning av psykiska konsekvenser för lokförare av de påkörningar de varit med om på järnvägsspåren. Tidigare har det publicerats tre delrapporter i projektet (Briem, de Lima & Siotis, 2004; Briem, Siotis & de Lima, 2007a, 2007b), och resultaten pekar entydigt i samma riktning. De indikerar att dödsolyckorna på järnvägsspåren har långvariga och ofta svårartade psykiska effekter på lokförarna. Förutom att orsaka lokförarna obehag och lidande kan detta påverka deras hälsa och arbetsprestation, och därmed också säkerheten på järnvägen. Vi har funnit tydliga stressindikationer hos lokförarna både i våra intervjuer och i observation av deras beteende. Dessa tecken på underliggande stress till trots, var det vanligt med påståenden från lokförarna om att allt stod psykosocialt bra till med dem. Även defensiv copingstil och ändrad känsla av sammanhang i tillvaron, vilket ibland framkom i testresultaten, vittnar om underliggande stresstillstånd. Vi har också funnit indikationer på repressiv anpassning, ibland även tecken på PTSD, särskilt i fall där det inte fanns tillräckligt socialt stöd. I jämförelser av lokförares reaktioner med motsvarande reaktioner hos järnvägsanställda i andra befattningar fann vi bl.a. en samverkan mellan allmänna livshändelser och traumatiska händelser i arbetet, samt skillnader i stressindikationer mellan män och kvinnor. Dessa skillnader från övriga anställda kan delvis bero på yrkesspecifika sociobiologiska egenskaper i lokförargruppen, vilken av tradition huvudsakligen består av män med hög medelålder, det senare beroende på rekryteringsfaktorer och tid i yrket. Inom själva lokförargruppen fanns i flesta avseenden endast obetydliga skillnader. Vi kan konstatera två saker: (i) Lokförarna i de tre undersökta urvalen tillhör en gemensam population, trots skillnader beroende på deltagarnas individuella egenskaper som ålder och kön. (ii) Lokförargruppen uppvisar betydande skillnader från övriga deltagare med hänsyn till ett flertal egenskaper och testresultat, och utgör således en av egna karakteristika präglad grupp som på vissa avgörande punkter särskiljer sig från övriga järnvägsanställda. Våra huvudsakliga resultat indikerar att det finns ett permanent, ofta lågstämt, traumatiskt stresstillstånd hos många av de lokförare som varit med om en påkörning med dödlig utgång. Tillståndet kvarstår ibland årtionden efter händelsen, och kan förvärras om lokförarna upplever fler olyckor som liknar den ursprungliga traumatiska händelsen. Även andra, stressiga händelser kan förvärra tillståndet. Komplexiteten i dessa samband visar att det är nödvändigt att ta hänsyn till många olika faktorer vid hantering av psykologiska följder av allvarliga olyckor på järnvägen. Det är viktigt att ha en medvetenhet om behovet av bearbetning och stöd som kan uppkomma hos de olycksdrabbade lokförarna vid olika tillfällen efter traumatiska olyckor. En trolig anledning till att psykiska problem ofta dröjer kvar hos lokförarna är att någon regelrätt terapeutisk insats sällan sätts in efter en traumatisk händelse. Den support som ursprungligen givits av lokförarnas egen kamratförening är dock ovärderlig i och med att den lindrar de akuta stressreaktionerna, men den ersätter inte de professionella åtgärder som i många fall behövs. Vi har i detta projekt lagt grunden till effektiv bedömning av lokförarnas psykiska välmående. Det som nu återstår är att genom en fortsatt forskningsinsats komma fram till effektiv behandling och eventuella terapiformer för denna så utsatta grupp.
|
3 |
Skatteverkets nya lagförslag om skalbolagsbeskattningCeric, Ermina January 2010 (has links)
No description available.
|
4 |
Facebook - En vardaglig rutin : En kvalitativ studie om Facebook i relation till arbetsliv och privatlivGorinjac, Medina, Elander, Stina January 2012 (has links)
Syftet med denna uppsats är att undersöka fenomenet Facebook i relation till arbetslivet och privatlivet. Uppsatsen bygger på en kvalitativ studie där vi genomförde sex semistrukturerade intervjuer för att ta reda på om hur presentationen av ens profil, med andra ord statusuppdateringar, bilder och vänner, kan ha en påverkan på arbetslivet men även privatlivet. Som analysredskap använder vi oss av Erving Goffmans dramaturgiska teori, Anthony Giddens struktureringsteori samt Michel Foucaults teori om övervakningssystemet i relation till makt. En kort sammanfattning av det resultat som framkommer i vår studie visar att Facebook från en början besöktes av våra informanter med syfte att komma i kontakt med vänner samt släkt, dock har nätverkstjänsten utvecklats till ett socialt fenomen och vidare blivit en del av informanternas vardag.
|
5 |
Låt dom rätta komma in : - en studie om vuxenmobbning i förskolans arbetslag / Let the right ones enter : - a study about adult bullying in the preschool facultyStejdahl, Emma, Marina, Karlsson January 2013 (has links)
Under 2000-talets början kom en majoritet av de anmälningar som rör mobbning på arbetsplatsen från arbetstagare inom kvinnodominerade yrkesområden som exempelvis utbildningssektorn.Syftet med följande arbete är att undersöka hur några verksamma förskollärare upplever och uppfattar fenomenet vuxenmobbning inomförskolansarbetslagsamt vad detta kan få för följder på detpedagogiska arbetet med barnen. För att få svar på detta användes en kvalitativ metod där fem verksamma förskollärare intervjuades. Den semistrukturerade intervjun kompletterades medtvå vinjetter som tillät respondenterna att spekulera mer fritt. Detta för att få så djupa svar som möjligt. Dessa undersökningar låg senare till grund för att analysera lärarnas attityder till det valda problemområdet. Vår studie visade att ovanstående statistik stämde överens med de utvalda förskollärarnas erfarenheter av vuxenmobbning. Samtligainformantertroddedockatt det råder ett stort mörkertal kring vuxenmobbning och att fler kan vara utsatta än vad som syns i statistiken. Alla framhöll ett väl fungerande ledarskap som en av de viktigaste faktorerna för att få bukt på problemet och att vuxenmobbning är så utbrett inom förskolan eftersom yrket är så kvinnodominerat. De utvalda förskollärarna ansåg ävenatt barnen och kvalitén på det pedagogiska arbetet skulle påverkas negativt i fall vuxenmobbning förekom inom arbetslaget.Resultatet från vår studie visade även att det fanns en samsyn hos informanterna gällande sättet att se på vuxenmobbning och att detta områdeansågs varamycket tabubelagt.
|
6 |
Konsekvenserna av mobbning då och nu : Berättelser från internetJennifer, Björkström, Linnea, Bergström January 2014 (has links)
I media har det uppmärksammats en rad olika fall beträffande mobbning. Ofta uppmärksammas de barn som begått självmord på grund av den mobbning som pågått i skolan. Studiens syfte är att utifrån den mobbades perspektiv undersöka mobbning med dess konsekvenser både under och efter mobbningsperioden, vilken pågått i grundskolan. Genom en kvalitativ undersökning med utgångspunkt från en narrativ och tematisk analys har vi studerat tolv stycken berättelser vilka är skrivna av personer som tidigare varit mobbade. Dessa berättelser är tagna från två öppna forum på Internet. I resultat- och analysdelen har vi också haft fokus på upplevelsen av skolpersonal utifrån den mobbades perspektiv, huruvida skolpersonal reagerat och agerat mot mobbningen. Studien utgår från fyra olika teorier vilka nyttjats för att ha möjlighet att förstå och analysera fenomenet mobbning. Resultatet visar att konsekvenserna av mobbning är omfattande och allvarliga för den mobbade både under och efter mobbningsperioden. I berättelserna framkommer det att självskadande beteende, självmordstankar och självmordsförsök uppstår hos den mobbade, vilka är exempel på de mest allvarliga konsekvenserna. Dessa konsekvenser har en övervägande majoritet av författarna bakom berättelserna vittnat om. Resultatet pekar också på den livsviktiga roll som skolpersonal har men inte tar ansvar för, där samtliga tolv personer i sina berättelser beskriver en besvikelse som finns över skolan och dess passiva agerande mot mobbning.
|
7 |
SÅR SOM INTE LÄKER : En litteraturstudie om hur individer som utsatts för sexuellt våld i barndomen påverkats i vuxenlivetUppenberg, Amanda, Mihai, Bianca January 2016 (has links)
Bakgrund: Många individer utsätts för sexuellt våld i barndomen. Sexuellt våld kan leda till stora konsekvenser i vuxenlivet. Dessa konsekvenser kan både vara fysiska, psykiska och sociala. Syfte: Syftet var att undersöka hur individer som varit utsatta för sexuellt våld i barndomen upplevde att de påverkats i vuxenlivet. Metod: Studien hade en kvalitativ metod som baserades på sex självbiografier och två biografier. Dessa biografier valdes ut med hjälp av databasen Libris, internetbokhandels sidan Adlibris och sökmotorn Google. Resultatet analyserades med hjälp av en kvalitativ, manifest innehållsanalys. Resultat: I studien framkom två olika teman. Dessa var Kroppsliga konsekvenser – tankar, kropp och själ som hade fem subteman och Social påverkan som hade sex subteman. Konsekvenserna av det sexuella våldet i barndomen påverkade de vuxna individerna på olika sätt och många led av depressioner, dålig självkänsla och hade ett självskadebeteende. Slutsats: Sexuellt våld i barndomen gav fysiska, psykiska och sociala konsekvenser i vuxenlivet. Resultatet visade att det både fanns skillnader och likheter mellan individerna. Kunskap om de olika konsekvenserna behövs för att sjuksköterskan ska kunna ge de utsatta individerna hjälp och stöd.
|
8 |
Ett förtätat Lund : ett hållbart alternativ?Eriksson, Tom January 2017 (has links)
Allt fler människor söker sig till städer, och med allt fler människor bosatta i städer utsätts stadsplanerare för stora utmaningar. Att förtäta staden är vanligt förekommande för att utveckla staden i samband med befolkningsökning. Att förtätning är synonymt med hållbar stadsutveckling är idag allmänt vedertaget bland Sveriges kommuner. Syftet med arbetet är att förklara hur arbetet med förtätning sker i en svensk medelstor stad där befolkningsökning sker. Arbetet är inriktat på att undersöka staden Lund och hur Lunds kommun arbetar med förtätning i staden. Vidare undersöks vilka positiva och negativa konsekvenser en förtätning av staden kan medföra. Målet är att undersöka mer konkret hur kommunen går tillväga när de förtätar staden och koppla det till diskussionen om hållbar stadsutveckling. För att besvara arbetets syfte och frågeställningar har personer som arbetar med stadsutveckling i Lund intervjuats. Resultatet visar på att kommunen arbetar med att koppla ihop de olika stadsdelarna genom förtätning. De förtätar även på icke-kvalitativa ytor för att på så sätt inte påverka människornas rekreationsvärden negativt. Utanför stadskärnan har hög bebyggelse upprättats, vilket kan skugga närliggande gator och bostäder. Därför medför en förtätning av staden i en rad positiva och negativa konsekvenser. Arbetet med att uppnå en hållbar stadsutveckling genom förtätning är därför inte helt självklar. Arbetet visar att förtätningens konsekvenser behöver ställas mot varandra och utvärderas.
|
9 |
Tysta flickor och flickor som tystnar : en studie om tysta flickor ur ett flick- lärar- kurator och skolsköterskeperspektivKarlsson, Helena, Korteslahti, Virpi January 2006 (has links)
<p>Diskussioner kring tysta flickor är ett ämne som berör många, såväl i skolan som i samhället i stort. Syftet med detta arbete är att beskriva och analysera fenomenet tysta flickor ur ett lärar-, kurator-, skolsköterske- och flickperspektiv. Genom vår undersökning vill vi belysa varför vissa flickor är tystare än andra flickor. Till syftet hör även att belysa vad som förenar respektive skiljer dessa perspektiv åt. De datainsamlingsmetoder som användes var enkätfrågor till flickor i årskurs 6, strukturerade intervjuer med lärare i årskurs 4-6 samt ostrukturerade intervjuer med en kurator och en skolsköterska. Vår analys visar att flickors tystnad dels uppfattas handla om högljudda pojkars påverkan, dels om att flickor tystar varandra. Det ligger vissa skillnader i informanternas uppfattningar om de bakomliggande orsakerna kring flickors tystnad.</p>
|
10 |
Tysta flickor och flickor som tystnar : en studie om tysta flickor ur ett flick- lärar- kurator och skolsköterskeperspektivKarlsson, Helena, Korteslahti, Virpi January 2006 (has links)
Diskussioner kring tysta flickor är ett ämne som berör många, såväl i skolan som i samhället i stort. Syftet med detta arbete är att beskriva och analysera fenomenet tysta flickor ur ett lärar-, kurator-, skolsköterske- och flickperspektiv. Genom vår undersökning vill vi belysa varför vissa flickor är tystare än andra flickor. Till syftet hör även att belysa vad som förenar respektive skiljer dessa perspektiv åt. De datainsamlingsmetoder som användes var enkätfrågor till flickor i årskurs 6, strukturerade intervjuer med lärare i årskurs 4-6 samt ostrukturerade intervjuer med en kurator och en skolsköterska. Vår analys visar att flickors tystnad dels uppfattas handla om högljudda pojkars påverkan, dels om att flickor tystar varandra. Det ligger vissa skillnader i informanternas uppfattningar om de bakomliggande orsakerna kring flickors tystnad.
|
Page generated in 0.0814 seconds