1 |
Analytisk Hierarkisk Process och Analystisk Nätverksprocess : MetodutvärderingSvensson, Susanna, Wallström, Johanna January 2016 (has links)
Rädslan för att bli utsatt för ett brott och därmed bygga upp en otrygghetskänsla kan hämma människor att välja en specifik väg eller att vistas på speciella platser. Gävle kommun arbetar kontinuerligt för att skapa en trygg och säker miljö för invånarna där den upplevda tryggheten är lika viktig som den faktiska. Eftersom trygghet är något som påverkar alla i samhället applicerades denna studie på en GIS-baserad multikriterieanalys (MKA) på tryggaste vägvalet för gång- och cykeltrafikanter i Gävle kommun. Analysteknikerna analytisk hierarkisk process (AHP) och analytisk nätverksprocess (ANP) tillämpades för att utvärdera hur respektive teknik påverkade resultatet i en MKA. Målet med studien var att analysera skillnaderna mellan AHP och ANP samt hur de påverkar resultatet, identifiera hur kriterier och vikt styr trygghetsanalysen samt formulera förslag på andra appliceringsområden. För att erhålla lokal kännedom om samt rangordning av relevanta kriterier, ur trygghetsperspektiv vid samhällsplanering, utfördes intervjuer med en trafikplanerare, en landskapsarkitekt samt en översiktsplanerare vid Gävle kommun. Kartlagren som användes erhölls från Gävle kommun, Lantmäteriet samt Gävle Energi. Programvaror för databearbetning och analys var ArcGIS, ERDAS Imagine samt SuperDecisions. Analysresultatet visade att de tryggaste områdena är Esplanaden i centrala Gävle, norra delen av stadsdelen Sätra samt Hille i norra Gävle. Platsbesöket gav en stark bild av att villaområden kändes tryggast utifrån gång- och cykeltrafikanters behov. De primära kriterierna att vara nära belysning, ha fri sikt, att det är människor i rörelse (relaterat till byggnader och busshållplatser) samt att vara långt ifrån tunnlar uppfylldes i olika villaområden runtom i Gävle. Fördelen med AHP var att den är enkel att bygga upp och kan tydligt visualisera hur olika parametrar påverkar varandra i en hierarkisk struktur. ANP däremot var något mer avancerad även i ett enkelt nätverk, men påverkades inte av den som utförde de parvisa jämförelserna på samma sätt som i AHP, eftersom det är svårare att förutse vilken rangordning de olika kriterierna tilldelas när klustren har inre och yttre beroende samt återkoppling till varandra. / The fear of being a victim of a crime can hamper people to choose a specific path or to reside in specific locations, and thus build up a sense of insecurity. Gävle kommun have a continuously work to create a safe and secure environment for residents, where the perceived safety is as important as the actual. Because safety is something that affects all of society the study was applied on a GIS-based multi-criteria analysis (MCA) for the safest route selection for pedestrians and cyclists in Gävle. The analysis techniques analytical hierarchical process (AHP) and analytic network process (ANP) was applied to evaluate how each technology affected the result in MCA. The aim of the study was to analyze the differences between the techniques and how they affect the results, identify the criteria and how weight control safety analysis, and formulate suggestions for other application areas. To obtain local knowledge and ranking of relevant criteria interviews with a traffic planner, a landscape architect and an overview planner at Gävle kommun was conducted. Software for data processing and analysis was ArcGIS, ERDAS Imagine and SuperDecisions. After analyzing the results a site visit were performed. The site visit gave indications of the residential areas as safe due to the needs of a pedestrian or cyclist. The primary criteria are to be close to lighting, have a clear view, that there are people in motion (related to buildings and bus stops) and to be far from tunnels met in residential areas in different parts of Gävle. One advantage with the AHP was the simplicity of the hierarchical structure and the easy way of demonstrating the results. ANP on the other hand was more complex due to the network model. The pairwise comparisons did not get as much influence from the decision maker as in the AHP.
|
2 |
Främja resiliens i den svenska stadsplaneringen mot urbana värmeöar : En fallstudie av Gävle, Sundsvall och Uppsala stadReuithe, Karin, von Friesendorff, Filip January 2024 (has links)
Klimatförändringarnas påverkan på stadsmiljöer blir alltmer påtagligt med ökande frekvenser av extrema väderfenomen, vilket kräver resilienta städer med förmågan att anpassas till framtida störningar. Urbaniseringen förtätar städerna och leder till mer hårdgjord mark och minskad vegetation som kan resultera i fenomenet urbana värmeöar. Fenomenet koncentrerar och förlänger värmen i städer, vilket hotarmänniskors hälsa, särskilt under extrema värmeböljor. Värmeöar är väldokumenterade globalt men är en förbisedd fråga i Sverige. Examensarbetets syfte var därför att öka förståelsen kring värmeöar för svenska kommuner och myndigheter med exempel från städerna Gävle, Sundsvall och Uppsala. Målen var att föreslå resilienta planeringsåtgärder som både kan förbättra det pågående arbetet mot värmeöar samt nya inslag från internationell forskning.Studiens metoder var litteraturstudie, dokumentstudie av översiktsplaner (ÖP) samtintervjuer. En spatial multikriterieanalys (MKA) användes för att skapa farokartor av var värmeöar kan uppstå. Kriterier valdes genom litteratur, viktades med analytisk hierarkiprocess samt genomgick en känslighetsanalys. Farokartorna valideradessedan med Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) värmekartering. Resultaten visade att värmeöar behandlades på en övergripande nivå i ÖP. Varierade kunskaper om fenomenet framkom av respondenter från både kommuner och myndigheter. Flera utmaningar, möjligheter och planeringsåtgärder identifierades iarbetet mot värmeöar. Resiliens framhölls som ett nyckelkoncept i stadsplaneringen för att beakta olika klimatrisker där värmeöar är ett exempel. Litteraturstudien gav förslag på resilienta planeringsåtgärder i arbetet mot värmeöar som kan användas i svensk stadsplanering, vilka sedan sammanställdes. För att skapa resilienta städer krävs både reduceringsåtgärder (minska den byggda miljöns påverkan på stadsvärme)samt hanteringsåtgärder (förebyggande arbeten för att minska människors värmeexponering). Farokartorna visade att värmeöar framför allt kan uppstå i bostads-, handels- och industriområden. MKA som metod för kartläggning av värmeöar överensstämdedelvis med marktemperaturer från MSB:s värmekartering. Slutsatsen av studien var att värmeöar behöver uppmärksammas mer i den svenska stadsplaneringen. Utmaningarna inkluderade att inkorporera värmefrågor i befintlig bebyggelse, medan möjligheterna fanns i fler planeringsunderlag och detaljerade kartläggningar. Främjandet av resiliens, särskilt genom reducerings- och hanteringsåtgärder,behöver utvecklas i Sverige för att stärka planeringsarbetet mot värmeöar i både nutida och framtida stadsplanering. / The impact of climate change on urban environments is becoming increasinglyapparent with higher frequencies of extreme weather phenomena, which requires resilient cities with the ability to adapt to future disturbances. Urbanization densifies cities and leads to more hard surfaces and reduced vegetation which can result in urban heat islands (UHI). This phenomenon concentrates and prolongs heat in citieswhich threatens human health, especially during extreme heat waves. UHI are well documented globally but are an overlooked issue in Sweden. The aim of the study was therefore to increase the understanding of UHI for Swedish municipalities and authorities with examples from the cities of Gävle, Sundsvall and Uppsala. The goals were to propose resilient planning measures that can both improve the ongoing work against UHI as well as new elements from international research. The study's methods were a literature study, a document study of comprehensive plans (översiktsplan) and interviews. A spatial multicriteriaanalysis (MCA) was used to create hazard maps of where UHI can occur. Criteria were selected through literature, weighted using analytic hierarchy process and underwent a sensitivity analysis. The hazard maps were validated with the Swedish Civil Contingencies Agency’s (MSB) heat mapping. The results showed that UHI were treated at an overall level in comprehensiveplans. Varied knowledge about the phenomenon emerged from respondents from both municipalities and authorities. Several challenges, opportunities and planning measures were identified in the work against UHI. Resilience was highlighted as a key concept in urban planning to consider various climate risks where UHI are an example. The literature study provided suggestions for resilient planning measures in the work against UHI that can be used in Swedish urban planning, which were then compiled. To create resilient cities, both reduction measures (reducing the built environment's impact on urban heat) and management measures (preventive work to reduce people's heat exposure) are required. The hazard maps showed that UHI mainly occur in residential, commercial and industrial areas. MCA as a method for UHI mapping partially matches ground temperatures from MSB's heat mapping. The conclusion of the study was that UHIneed more attention in Swedish urban planning. Challenges included incorporating heating issues into existing buildings, while the opportunities were in more planning documents and detailed mapping. The promotion of resilience, especially through reduction and management measures, needs to be developed in Sweden to strengthen the planning against UHI in both present-day and future urban planning.
|
Page generated in 0.0975 seconds