Spelling suggestions: "subject:"mytiska metod"" "subject:"mytilid metod""
1 |
Yeats, Myth and Mythical Method : A Close Reading of the Representations of Celtic and Catholic Mythology in “The Wanderings of Oisin” / Yeats, Myt och Mytisk Metod : En "Close Reading" av framställningen av keltisk och katolsk mytologi i "The Wanderings of Oisin"Sperens, Jenny January 2013 (has links)
“The Wanderings of Oisin” was published in 1889 and is one of W.B Yeats’ earliest poems and is the main focus for this essay. The poem depicts the duality of Irish identity and the transition from one system of belief to another. This essay will demonstrate that W.B Yeats uses Celtic and Catholic mythology in “The Wanderings of Oisin” in order to reflect his contemporary Ireland. The essay begins with a deifintion and a discussion about the words 'myth' and 'mythical method'. The second part of the essay describes the depiction of Celtic and Catholic mythology in “The Wanderings of Oisin” and the connection to late nineteenth century Ireland. The first section presents information on Irish nineteenth-century history and the second section focuses on five parallels to Yeats' contemporary society: The vitality of Celtic mythological beings, the depiction of Oisin as mediator, the sense of loss regarding Irish culture, the juxtaposition of Celtic and Catholic and the ambivalence that follows in a society where two conflicting mythologies coexist and compete. The main body of arguments discusses these parallels between Yeats’ portrayal of Celtic mythology and nineteenth century Ireland and shows that "The Wanderings of Oisin" reflects Yeats' contemporary Irish society.
|
2 |
Bortom skyltfönstret den levande döden : En undersökning av relationen mellan Karin Boyes Astarte och T.S. Eliots The Waste LandGibe, John January 2020 (has links)
Uppsatsen utforskar relationen mellan Karin Boyes Astarte och T.S. Eliots The Waste Land, särskilt med avseende på modernistisk tematik och med avstamp i tidigare forskning som kommenterat relationen mellan verken, främst Gunilla Domellöfs och Caroline Hauxs. Analysen omfattar den senares upptäckt att ”Det öde landskap som skrivs fram hos Eliot existerar dolt och outsagt i Astarte.” Verken jämförs med avseende på: Skildringen av den moderna staden; Krig, trauma, våld och utvecklingsskepticism; Den ofruktbara masskulturen; (Naturens, Guds och Kärlekens död); Verkens mytkomplex; Psykoanalytiska perspektiv på gemenskap, behov och begär. Uppsatsen innehåller även en sammanställning av likheter mellan episoderna som utspelar sig mellan Viola och Hill i Astarte och mellan maskinskriverskan och kontoristen i The Waste Land. Undersökningen bekräftar betydande beröringspunkter mellan verken vad gäller såväl tematik som de positioner författarna intar – det gäller utvecklingsskepticismen, masskulturen (där Astarte i högre utsträckning intresserar sig för handel och konsumtion), samt fruktbarhetsförlusten med avseende på Naturen, Gud och Kärleken. Myter har en betydelsefull roll i båda verken. I Astarte är Gudinnan/belätet Astarte i och för sig närvarande, men hon fyller inte sina ursprungliga funktioner. Undersökningen identifierar nya tolkningsmöjligheter gällande Astartes potentiella roll, kopplade till våld och skydd. På ett övergripande plan finns en korsställning mellan verken, där det som utgör The Waste Lands förgrund tenderar att blottas genom sprickor i ”Astartesamhällets” fasad, genom Boyes didaktiska exposéer, samt vid kritisk läsning. Den sammanlagda effekten av dessa aspekter är att Eliots ödeland – den levande döden – är mer av en tydlig referenspunkt än något dolt och outsagt i Astarte.
|
Page generated in 0.0583 seconds