Spelling suggestions: "subject:"materialproduktionen""
1 |
Variabilitet i voice onset time : En studie av svenska femåringars initiala klusilproduktionerLe, Jenny, Fattah Hosseini, Mahtab January 2013 (has links)
Voice onset time (VOT) är en akustisk tidsparameter som återspeglar den talmotoriska samordningen. VOT betraktas även vara det mest tillförlitliga sättet att särskilja mellan tonande och tonlösa klusiler. VOT hos barn har tidigare studerats i logopediuppsatser vid Linköpings universitet (Lundeborg et al., 2012; Larsson & Wiman, 2011). I dessa arbeten har dock inga upprepade mätningar gjorts, varför det föreligger behov att fastställa hur konsistent barns VOT är. Denna studie syftar till att undersöka hur konsistent klusilproduktionen är hos svenska barn i femårsåldern, samt utreda förekomsten av eventuella könskillnader. I studien medverkade 31 barn, 13 flickor och 18 pojkar där medelåldern var 5:6 år. Barnen fick benämna bilder av minimala par med klusilord tre gånger. Samtliga testningar ljudinspelades. Inspelningarna analyserades därefter. Resultaten visade att barnen var förhållandevis konsekventa i VOT-värden vid de flesta klusilproduktionerna, variabilitet förekom mellan specifika klusilproduktionsomgångar. Bland de barn som hade förton vid produktionen av tonande klusiler noterades variabilitet i såväl förekomst som värde. Inga statistiskt signifikanta könsskillnader noterades.
|
2 |
Hur barn i åldern 4;0-5;11 år presterar på taluppfattningstestet HöraTal : En analys av resultaten från en talperceptions- och entalproduktionsuppgiftGadeborg, Jennie, Lundgren, Marie January 2008 (has links)
<p>Talperceptionstest har skapats för att få information om hur en person kan uppfatta ochdiskriminera mellan språkljud. HöraTal Test 1.1 är ett omfattande analytiskt datorbaserattalperceptionstest. Testet är anpassat för icke läskunniga barn från fyra års ålder. Det ärframtaget för barn med hörselnedsättning och/eller cochleaimplantat men kan ävenanvändas för barn med neurologisk skada, specifik språkstörning och/eller annatförstaspråk än svenska. Huvudsyftet med studien är att ta fram ett referensmaterial för hurnormalhörande barn med normal språkutveckling i åldern 4;0 till och med 5;11 årpresterar på HöraTal Test. Därutöver undersöks om det finns ett samband mellantalperceptionssvårigheter och talproduktionssvårigheter. Detta prövas genom att resultatenpå vissa delar av talperceptionstestet jämförs med resultatet på ett talproduktionstest. Istudien ingick 16 fyraåringar och 19 femåringar. Studien visade att de flesta fyraåringarinte klarar av att genomföra testet. Femåringarna hade ett högt medelresultat vilketindikerar att femåringar med normal hörsel bör få ett högt resultat, många rätt, på HöraTalTest och att testet är lämpligt för att testa talperception. Det krävs dock ett större antalförsökspersoner för att man säkert ska kunna uttala sig om förväntade resultat på HöraTalTest i populationen. Studien visade inget samband mellan perceptions- ochproduktionssvårigheter men det var för få försökspersoner som hade uttalsavvikelser iproduktionsuppgiften för att bekräfta eller förkasta ett samband mellan perceptions- ochproduktionssvårigheter i populationen.</p> / <p>Speech perception tests have been developed to receive information about a person’sability to perceive and discriminate between speech sounds. HöraTal Test 1.1 is anextensive analytical computer based speech perception test made for children ages fourand up. The children do not need to be able to read to take the test. The test wasdeveloped for children with hearing disabilities and/or cochlear implants but it can also beused for children with neurological damages, specific language impairments and/or adifferent first language than Swedish. The aim of this study is to receive reference datafrom children of the age 4;0 to 5;11 years with normal hearing and normal speechdevelopment. The study also included a speech production test. The results from theproduction test were compared with the results from the perception test in order to find apossible connection between speech perception difficulties and speech productiondifficulties. 16 four-year-olds and 19 five-year-olds participated in the study. One of theconclusions from this study was that four-year-olds are not able to take the test. The five-year-olds had high mean scores on all the subtests which indicate that a five year old childwith normal hearing should receive high scores on HöraTal Test. This also indicates thatHöraTal Test is suitable for testing speech perception. To be able to generalize to thepopulation more test subjects are needed. No connection between speech perceptiondifficulties and speech production difficulties was found. Only a few of the test subjectshad speech production difficulties in the speech production test and therefore conclusionsabout a possible connection between speech perception difficulties and speech productiondifficulties in the population can not be made.</p>
|
3 |
Hur barn i åldern 4;0-5;11 år presterar på taluppfattningstestet HöraTal : En analys av resultaten från en talperceptions- och entalproduktionsuppgiftGadeborg, Jennie, Lundgren, Marie January 2008 (has links)
Talperceptionstest har skapats för att få information om hur en person kan uppfatta ochdiskriminera mellan språkljud. HöraTal Test 1.1 är ett omfattande analytiskt datorbaserattalperceptionstest. Testet är anpassat för icke läskunniga barn från fyra års ålder. Det ärframtaget för barn med hörselnedsättning och/eller cochleaimplantat men kan ävenanvändas för barn med neurologisk skada, specifik språkstörning och/eller annatförstaspråk än svenska. Huvudsyftet med studien är att ta fram ett referensmaterial för hurnormalhörande barn med normal språkutveckling i åldern 4;0 till och med 5;11 årpresterar på HöraTal Test. Därutöver undersöks om det finns ett samband mellantalperceptionssvårigheter och talproduktionssvårigheter. Detta prövas genom att resultatenpå vissa delar av talperceptionstestet jämförs med resultatet på ett talproduktionstest. Istudien ingick 16 fyraåringar och 19 femåringar. Studien visade att de flesta fyraåringarinte klarar av att genomföra testet. Femåringarna hade ett högt medelresultat vilketindikerar att femåringar med normal hörsel bör få ett högt resultat, många rätt, på HöraTalTest och att testet är lämpligt för att testa talperception. Det krävs dock ett större antalförsökspersoner för att man säkert ska kunna uttala sig om förväntade resultat på HöraTalTest i populationen. Studien visade inget samband mellan perceptions- ochproduktionssvårigheter men det var för få försökspersoner som hade uttalsavvikelser iproduktionsuppgiften för att bekräfta eller förkasta ett samband mellan perceptions- ochproduktionssvårigheter i populationen. / Speech perception tests have been developed to receive information about a person’sability to perceive and discriminate between speech sounds. HöraTal Test 1.1 is anextensive analytical computer based speech perception test made for children ages fourand up. The children do not need to be able to read to take the test. The test wasdeveloped for children with hearing disabilities and/or cochlear implants but it can also beused for children with neurological damages, specific language impairments and/or adifferent first language than Swedish. The aim of this study is to receive reference datafrom children of the age 4;0 to 5;11 years with normal hearing and normal speechdevelopment. The study also included a speech production test. The results from theproduction test were compared with the results from the perception test in order to find apossible connection between speech perception difficulties and speech productiondifficulties. 16 four-year-olds and 19 five-year-olds participated in the study. One of theconclusions from this study was that four-year-olds are not able to take the test. The five-year-olds had high mean scores on all the subtests which indicate that a five year old childwith normal hearing should receive high scores on HöraTal Test. This also indicates thatHöraTal Test is suitable for testing speech perception. To be able to generalize to thepopulation more test subjects are needed. No connection between speech perceptiondifficulties and speech production difficulties was found. Only a few of the test subjectshad speech production difficulties in the speech production test and therefore conclusionsabout a possible connection between speech perception difficulties and speech productiondifficulties in the population can not be made.
|
4 |
Effekten av intra- och extraoralsensorisk intensivbehandling med eltandborste : Hos nio barn med Down syndrom / The Effect of an Intra- and Extraoral Intensive Sensory Treatment with an Electric Toothbrush : A study on nine children with Down SyndromeHejdedal, Martina, Westerlind, Vanessa January 2010 (has links)
<p>Barn med Down syndrom (DS) har problem med hypotonus och hyposensitivitet som begränsar rörligheten i ansiktets och munnens muskulatur, vilket därmed försvårar tal och sväljning. Målet med en intra- och extraoralsensorisk behandling är att öka medvetenheten och kontrollen av munnens muskulatur, dess rörelser, spänning och känsel. Syfte med föreliggande studie var att undersöka effekten av en intra- och extraoralsensorisk intensivbehandling med eltandborste hos en grupp barn med DS och hypotonus. Effekten valdes att studeras utifrån områdena orofacial funktion, läppslutning, talproduktion och oralsensorik. Nio barn i åldrarna 6 till 12 år genomgick behandlingen med fyra behandlingstillfällen i veckan under fyra veckor. Före behandlingsstarten gjordes en baseline-mätning och efter utvärderades behandlingseffekten vid tre tillfällen, utspritt på tre veckor. Bedömningsmaterialet som användes bestod av NOT-S och kompletterande intervjufrågor till föräldrar, delar av STORM och SVANTE samt eftersägning. Resultaten visar på att det sker någon form av förbättring för alla deltagare, inom minst ett område. Effekten av behandlingen varierade mellan deltagarna. Det är därför viktigt med individanpassad intervention, då samma metod inte alltid fungerar, är meningsfull och mottas lika bra hos alla patienter.</p> / <p>Children with Down syndrome (DS) have problems with hypotonia and hyposensitivity restricting movement of the face and mouth muscles, thus impeding speaking and swallowing. The goal of intra- and extraoral sensory processing is to increase awareness and control of the oral muscles, its movements, tension and oral sensation. The objective of this study is to investigate the effects of an intra- and extraoral sensory intensive treatment with electric toothbrush in a group of children with DS and hypotonia. The effects were studied from the perspectives of orofacial function, lip closure, speech production and oral sensitivity. Nine children aged 6 to 12 years underwent treatment with four sessions per week for four weeks. Before starting treatment, a baseline was performed and afterwards the effects of the treatment were evaluated on three occasions over a period of three weeks. Assessment materials included NOT-S and additional interview questions for the parents, part of STORM and SVANTE, as well as repetition. The results show that there is improvement for all participants in at least one of the studied areas. The outcome of the treatment varied between the participants. Therefore it can be important with individualized intervention, as the same method does not always work or may not be appropriate and not received the same by all patients.</p>
|
5 |
Effekten av intra- och extraoralsensorisk intensivbehandling med eltandborste : Hos nio barn med Down syndrom / The Effect of an Intra- and Extraoral Intensive Sensory Treatment with an Electric Toothbrush : A study on nine children with Down SyndromeHejdedal, Martina, Westerlind, Vanessa January 2010 (has links)
Barn med Down syndrom (DS) har problem med hypotonus och hyposensitivitet som begränsar rörligheten i ansiktets och munnens muskulatur, vilket därmed försvårar tal och sväljning. Målet med en intra- och extraoralsensorisk behandling är att öka medvetenheten och kontrollen av munnens muskulatur, dess rörelser, spänning och känsel. Syfte med föreliggande studie var att undersöka effekten av en intra- och extraoralsensorisk intensivbehandling med eltandborste hos en grupp barn med DS och hypotonus. Effekten valdes att studeras utifrån områdena orofacial funktion, läppslutning, talproduktion och oralsensorik. Nio barn i åldrarna 6 till 12 år genomgick behandlingen med fyra behandlingstillfällen i veckan under fyra veckor. Före behandlingsstarten gjordes en baseline-mätning och efter utvärderades behandlingseffekten vid tre tillfällen, utspritt på tre veckor. Bedömningsmaterialet som användes bestod av NOT-S och kompletterande intervjufrågor till föräldrar, delar av STORM och SVANTE samt eftersägning. Resultaten visar på att det sker någon form av förbättring för alla deltagare, inom minst ett område. Effekten av behandlingen varierade mellan deltagarna. Det är därför viktigt med individanpassad intervention, då samma metod inte alltid fungerar, är meningsfull och mottas lika bra hos alla patienter. / Children with Down syndrome (DS) have problems with hypotonia and hyposensitivity restricting movement of the face and mouth muscles, thus impeding speaking and swallowing. The goal of intra- and extraoral sensory processing is to increase awareness and control of the oral muscles, its movements, tension and oral sensation. The objective of this study is to investigate the effects of an intra- and extraoral sensory intensive treatment with electric toothbrush in a group of children with DS and hypotonia. The effects were studied from the perspectives of orofacial function, lip closure, speech production and oral sensitivity. Nine children aged 6 to 12 years underwent treatment with four sessions per week for four weeks. Before starting treatment, a baseline was performed and afterwards the effects of the treatment were evaluated on three occasions over a period of three weeks. Assessment materials included NOT-S and additional interview questions for the parents, part of STORM and SVANTE, as well as repetition. The results show that there is improvement for all participants in at least one of the studied areas. The outcome of the treatment varied between the participants. Therefore it can be important with individualized intervention, as the same method does not always work or may not be appropriate and not received the same by all patients.
|
Page generated in 0.113 seconds