1 |
Klimatpåverkan från användande av skogsrester till bioenergi med koldioxidlagring (BECCS) och biokol i Sverige : En komparativ livscykelanalys mellan två klimatåtgärder i en svensk kontext / Comparative life cycle assessment of using forest residues for Bio-energy with carbon capture and storage (BECCS) and biochar for climate mitigation in Sweden.Granström, John January 2018 (has links)
Oförmåga att minska utsläppen av växthusgaser i tillräckligt takt för att undvika en alltför kraftig global uppvärmning har motiverat framtagandet av tekniker med potential att minska mängden koldioxid i atmosfären. En av dessa tekniker är bioenergi med koldioxidlagring (Bio-energy with carbon capture and storage, BECCS), där koldioxid avskiljs från punktkällor med biogena utsläpp och lagras i geologiska strukturer. Även biokol tillsatt till jordbruksmark har potential att bidra till negativa utsläpp. Både svenska och internationella strategier inkluderar negativa utsläpp för att uppfylla förpliktelserna i Parisavtalet. För att säkerhetsställa att teknikerna lever upp till potentialen krävs ett livscykelperspektiv där klimatpåverkan beräknas på systemnivå. En livscykelanalys utfördes, där klimatpåverkan vid utnyttjande av grenar och toppar (GROT) från den svenska skogsindustrin beräknades för teknikerna BECCS och biokol tillsatt till jordbruksmark. Teknikerna jämfördes med ett referensscenario där GROT förbränns i ett kraftvärmeverk för att producera el och fjärrvärme utan omhändertagande av koldioxid som bildas vid förbränning. Resultaten visar att BECCS har potentialen att bidra med negativa utsläpp på mellan -168 och -666 kg CO2-ekvivalenter/ ton GROT torrsubstans (TS). Då GROT-skörden ökar till 80% av den årliga avverkade arealen skog i Sverige och kombineras med gallring, resulterar 666 kg CO2-ekvivalenter/ ton GROT TS, i 4,4 miljoner ton CO2-ekvivalenter per år. Detta motsvarar 25,8 % av klimatpåverkan från inrikestransporter i Sverige år 2016. Nettoutsläppen från biokol tillsatt till jordbruksmarker, varierar mellan 934 och -344 kg CO2-ekvivalenter/ ton GROT TS. Då GROT-skörden ökar till 80% av den avverkade arealen skog i Sverige och kombineras med gallring, resulterar 344 kg CO2-ekvivalenter/ton GROT TS i 2,2 miljoner ton CO2-ekvivalenter. Detta motsvarar 13,3 % av klimatpåverkan från inrikes transporter i Sverige år 2016. Båda teknikerna har potential att åstadkomma nettonegativa växthusgasutsläpp, men resultaten är beroende av klimatpåverkan från ersättande el- och fjärrvärmeproduktion. / The inability to achieve sufficient reduction of greenhouse gas emissions has led to the development of techniques with potential to achieve negative greenhouse gas emissions. One of these techniques is called Bio-energy with carbon capture and storage (BECCS), where carbon dioxide is captured from biogenic point sources with biogenic emissions and stored underground. Biochar applied to farmland is another technique with potential to achieve negative greenhouse gas emissions. Both Swedish and international strategies, to meet the obligations in the Paris Agreement, include negative greenhouse gas emissions. A life cycle approach is required to ensure that the techniques deliver on the promise of negative emissions. A Life cycle assessment was conducted where the global warming potential was calculated for BECCS and biochar added to farmland in two different scenarios where tops and branches (GROT) from the Swedish forest industry were used as feedstock. The techniques were compared to a reference scenario where GROT were used in a combined heat and power plant (CHP-plant). The results show that BECCS has the potential to achieve net negative emissions of between -168 and -666 kg CO2-equivalents/ tonne GROT dry matter (DM). When GROT is harvested from 80% of the yearly final felling areas in Sweden and combined with thinning, 666 kg CO2-equivalents/ Mg GROT DM is equivalent to in 4,4 million ton CO2-equivalents per year. This corresponds to 25,8 % of Sweden's greenhouse gas emissions from domestic transportation in 2016. The results of greenhouse gas emissions from biochar applied to farmland varied between 934 to -344 CO2-equivalents/ Mg GROT DM. When GROT is harvested from 80% of final felling areas in Sweden and combined with thinning, -344 CO2-equivalents/ Mg GROT DM is equivalent to 2,2 million ton CO2- equivalents per year. This corresponds to 13,3 % of Sweden's greenhouse gas emissions from domestic transportation in 2016. Both techniques have the potential to achieve net negative greenhouse gas emissions. However, the results are greatly influenced by the climate impact from generating the electricity to replace the losses in electricity production when GROT is used for BECCS and biochar instead of in a CHP-plant.
|
2 |
Natura 2000- implementation and application in Sweden, Case study of Botniabanan and Tre TopparGomér, Johan Johansson, Wärneryd, Erika January 2009 (has links)
When Sweden first implemented Natura 2000 in 1995, it was done in a hurry and not all the information from the European Commission was interpreted as it was intended. The fact is that it took a long time for the authorities in Sweden to really understand Natura 2000 and its potential. The big break came in 2000 when the Swedish environmental Code was changed to match the regulations of Natura 2000. This created problems for already planned projects in Sweden that now had to follow the new rules. The implementation also provided the environmentalist management to advance at the expense of the spatial planning in a struggle about the governance over the landscape. In this thesis the Natura 2000 network is described as an instrument and compared to other nature protections in Sweden. The thesis also gives a description on how Natura 2000 is built up and how it was and is implemented in Sweden. The Environmentalist paradigm and planning paradigm are described and presented in the case studies Tre Toppar and Botniabanan. The development of the two cases is also described to get a picture of how differently they were managed and how different they turned out in the end. / Examination name of the thesis: Natura 2000- The implementation and the Use in Sweden, Case study of Botniabanan and Tre Toppar. Johan Johansson Gomér: +46703089306 Erika Wärneryd: +46735070737
|
3 |
TIPP-TOPP-TRAPP : - EN DELAD SAMLING / A SCATTERED GATHERINGJensen, Tove January 2015 (has links)
Under mitten av 1900-talet förändrades Stockholm. Delar av stadskärnan ersattes av kontorsbyggnader och parkeringshus. Samtidigt byggdes Stockholms tunnelbana och många nya förorter uppfördes. Schakt- och rivningsmassor tippades i högar på olika platser vid stadens utkant och stora toppar skulpterades för att fungera som rekreations- och friluftsområden. En historia som nu faller i glömska. Detta projekt strävar efter att uppmärksamma dessa toppars relation till varandra samt deras funktion som frilufts- och rekreationsområden. / In the middle of the 20th century Stockholm changed. Parts of the city centre were replaced with office buildings and road systems and the subway as well as new suburbs were constructed. Rubble was transported to different sites in the outskirts of Stockholm and huge heights were sculptured as recreational areas. A past that is now falling into oblivion. This project aims to uncover the heights' connection to each other and at the same time enhance their function as recreational areas.
|
Page generated in 0.0203 seconds