1 |
Skiljelinjen mellan ärende och faktiskt handlande inom kriminalvården– <em>Definitioner, Tillämpbarhet och Rättsäkerhet</em><em> </em>Wase, Carl-Johan January 2008 (has links)
<p>Det övergripande syftet med föreliggande uppsats är att utifrån ett kriminalvårdsperspektiv redogöra för skiljelinjen mellan de förvaltningsrättsliga begreppen <em>ärende</em> och <em>faktiskt handlande.</em> Begreppen analyseras utifrån ett rättsäkerhetsperspektiv, där fyra kriminalvårdsspecifika utgångspunkter (regler om personligt innehav i anstalt, undersökning av brev, avskildhetsplaceringar samt visitationer av bostadsrum) står i centrum för framställningen. Uppsatsen är utarbetad enligt en rättsdogmatisk metod, vilken förutsätter en beskrivning och analys av lagar, förarbeten, juridisk doktrin samt rättspraxis.</p><p> Någon närmare beskrivning av begreppet <em>ärende</em> har i lagen eller dess förarbeten inte givits. I den juridiska doktrinen definieras dock begreppet som en verksamhet som genom handläggning av ett <em>ärende </em>utmynnar i ett beslut, som binder enskilda eller juridiska personer till ett rättsfaktum.<strong> </strong></p><p><strong> </strong>I motsats till <em>ärende</em> framförs det <em>faktiska handlandet</em>,<em> </em>som kännetecknas av att inom ramen för den offentliga förvaltningen utföra sysslor som inte innefattar ärendehantering. Det <em>faktiska handlandet</em> exemplifieras i förarbeten av handlingar som utgörs av en lärares genomförande av en lektion eller då en polisman dirigerar trafik.</p><p> Separationen mellan begreppen är i normalfallet lätt att inringa, då skiljelinjen ofta utgörs av den tidpunkt, vari ett juridiskt bindande dokument eller dylikt upprättas. Denna tydliga separation medför att skiljelinjen sällan möter några större juridiska hinder.</p><p> Dock bör skiljelinjen tillmätas större rättslig betydelse inom vissa funktioner inom den offentliga verksamheten, däribland kriminalvården. Begreppens motsatsförhållande och betydelse blir särskilt viktig i samband med åtgärder inom kriminalvården som är att betrakta som <em>faktiskt handlande</em> och som de facto innebär en begränsning av de grundläggande fri- och rättigheterna som stadgas i RF samt Europakonventionen. Det är därför viktigt att all myndighetsutövning som faller inom ramen för kriminalvårdens <em>faktiska handlande </em>sker i överensstämmelse med objektivitets-, proportionalitets-, och ändamålsprincipen. Risken är annars att de grundläggande rättsäkerhetsgarantierna, som utgörs av krav på en förutsebar och likformig rättstillämpning inte får samma genomslagskraft som vid ett typiskt <em>ärende</em>.<em> </em></p><p><em> </em>Någon allmängiltig skiljelinje mellan begreppen går knappast att dra upp. Därför är det viktigt att kriminalvården tydligt definierar huruvida olika frågor är att betrakta som typiska <em>ärenden</em> eller om företeelsen faller inom ramen för myndighetens <em>faktiska handlande</em>. Förslagsvis bör stor vikt läggas på hur frågor som utgör en juridisk gråzon ska hanteras, exempelvis kontroller av bostadsrum. En återkommande diskussion och utveckling av rättspraxis på området är därför nödvändig.</p>
|
2 |
Skiljelinjen mellan ärende och faktiskt handlande inom kriminalvården– Definitioner, Tillämpbarhet och RättsäkerhetWase, Carl-Johan January 2008 (has links)
Det övergripande syftet med föreliggande uppsats är att utifrån ett kriminalvårdsperspektiv redogöra för skiljelinjen mellan de förvaltningsrättsliga begreppen ärende och faktiskt handlande. Begreppen analyseras utifrån ett rättsäkerhetsperspektiv, där fyra kriminalvårdsspecifika utgångspunkter (regler om personligt innehav i anstalt, undersökning av brev, avskildhetsplaceringar samt visitationer av bostadsrum) står i centrum för framställningen. Uppsatsen är utarbetad enligt en rättsdogmatisk metod, vilken förutsätter en beskrivning och analys av lagar, förarbeten, juridisk doktrin samt rättspraxis. Någon närmare beskrivning av begreppet ärende har i lagen eller dess förarbeten inte givits. I den juridiska doktrinen definieras dock begreppet som en verksamhet som genom handläggning av ett ärende utmynnar i ett beslut, som binder enskilda eller juridiska personer till ett rättsfaktum. I motsats till ärende framförs det faktiska handlandet, som kännetecknas av att inom ramen för den offentliga förvaltningen utföra sysslor som inte innefattar ärendehantering. Det faktiska handlandet exemplifieras i förarbeten av handlingar som utgörs av en lärares genomförande av en lektion eller då en polisman dirigerar trafik. Separationen mellan begreppen är i normalfallet lätt att inringa, då skiljelinjen ofta utgörs av den tidpunkt, vari ett juridiskt bindande dokument eller dylikt upprättas. Denna tydliga separation medför att skiljelinjen sällan möter några större juridiska hinder. Dock bör skiljelinjen tillmätas större rättslig betydelse inom vissa funktioner inom den offentliga verksamheten, däribland kriminalvården. Begreppens motsatsförhållande och betydelse blir särskilt viktig i samband med åtgärder inom kriminalvården som är att betrakta som faktiskt handlande och som de facto innebär en begränsning av de grundläggande fri- och rättigheterna som stadgas i RF samt Europakonventionen. Det är därför viktigt att all myndighetsutövning som faller inom ramen för kriminalvårdens faktiska handlande sker i överensstämmelse med objektivitets-, proportionalitets-, och ändamålsprincipen. Risken är annars att de grundläggande rättsäkerhetsgarantierna, som utgörs av krav på en förutsebar och likformig rättstillämpning inte får samma genomslagskraft som vid ett typiskt ärende. Någon allmängiltig skiljelinje mellan begreppen går knappast att dra upp. Därför är det viktigt att kriminalvården tydligt definierar huruvida olika frågor är att betrakta som typiska ärenden eller om företeelsen faller inom ramen för myndighetens faktiska handlande. Förslagsvis bör stor vikt läggas på hur frågor som utgör en juridisk gråzon ska hanteras, exempelvis kontroller av bostadsrum. En återkommande diskussion och utveckling av rättspraxis på området är därför nödvändig.
|
3 |
Barn som utövar våld mot sina föräldrar : En kvalitativ studie om socialsekreterares förhållningssätt och agerande / Child to parent violence : A qualitative study about social workers approach and actionsPersson, Daniel, Nybom, Selma January 2023 (has links)
Barns våld mot sina föräldrar är ett komplext våldsfenomen med bristande forskning, både nationellt och internationellt. Syftet med denna studie är att undersöka hur socialsekreterare runt om i Sverige uppfattar och hanterar ärenden där barns våld mot sina föräldrar förekommer. För att undersöka detta valde vi att genomföra en vinjettstudie i samband en semistrukturerad intervju med fyra socialsekreterare. Resultatet visar att det saknas insatser riktade specifikt mot barns våld mot sina föräldrar och att en hantering av bakomliggande problematik förväntas minska våldet. Att samverka med andra myndigheter beskrevs vara viktigt i arbetet med detta våldsfenomen. Även vissa tendenser att ej betrakta föräldrarna som ideala offer framkom och studiens resultat tyder på att det kan påverka socialsekreterarnas sätt att hantera ärenden där barns våld mot sina föräldrar förekommer.
|
4 |
Ärendehantering på allmännyttigt bostadsbolag : En fallstudie på GotlandsHem / Case Management at a Public Housing CompanyWentzel, My January 2021 (has links)
The case study has been conducted at a public housing company in Sweden GotlandsHem. The purpose of the study is to survey the case management process of the organisation and to obtain a process development plan as well as offer a proposition for implementation. To understand the current case management process the theoretical origin of the study has been made through process theory and total quality management. Earlier research has illustrated the challanges of finding a generic process of case management. The data of the study have been collected through interviews and documented records. Juran´s Problem-Solving Process and the Plan-Do-Study-Act model have been used for the implementation part of the study. The result illustrates the absence of a common working method, with the case management process. The result also present how other public housing companies are working with case management. The analysis presents the current process compared to the theories and which criteria need to be met for a well-functioning process. The current state of the process indicate an absence of a common working method and the perseption of what a case is differs. The process can be developet by seeing case management as an overall process with the definition "A case is when a customer experiences a need for service and contacts GotlandsHem." For the process, a common companywide working method needs to be established. / Inledning. Fallstudien har utförts hos allmännyttiga bostadsbolaget GotlandsHem som är den största aktören för uthyrning av lägenheter på Gotland. Studiens syfte är att studera organisationens ärendehanteringsprocess samt arbeta fram ett förslag på utveckling av processen samt implementeringsförslag. Teori. För att skapa förståelse för ärendehanteringens nuläge har teoretisk utgångspunkt för studien varit processer samt offensiv kvalitetsutveckling. Avsnittet behandlar tidigare forskning som har visat att det finns utmaningar i att hitta en generisk process för ärendehantering. Metod. Datainsamling har utförts genom intervjuer och dokumentär forskning. Studien följer en kvalitativ forskningsdesign där benchmarking har använts. Jurans problemlösningsmodell och förbättringscykeln PDSA är modeller som använts som utgångspunkt för vidare implementering. Resultat. Resultatet visar att det finns en avsaknad av gemensamma arbetssätt genom ärendehanteringsprocessen. I resultatet presenteras hur andra allmännyttiga bostadsbolag arbetar med ärendehantering där ledarskap, gemensamma arbetssätt och registrering av ärenden är tre nyckelkomponenter till en väl fungerande ärendehantering. Analys. Analysen visar på processens nuläge utifrån teorier inom processarbete. Även intern service analyseras utifrån tidigare forskning där bristande kvalitet på återkoppling till kund genom teorier kan härledas till bristande intern servicekvalitét. Slutsatser. Processens nuläge visar en avsaknad av gemensamma arbetssätt och att uppfattningen om vad som är ett ärende går isär. Processen kan utvecklas genom att se ärendehanteringen som en övergripande process med definitionen ”Ett ärende är när en kund upplever ett behov av service och kontaktar GotlandsHem.”. För processen behöver ett gemensamt företagsövergripande arbetssätt fastställas och processens prestanda behöver mätas. Implementering av förbättringsförslag kan göras med hjälp av Jurans problemlösningsmodell kombinerat med PDSA.
|
5 |
"Att hamna mellan stolarna" : En kvalitativ studie om myndigheters hantering av ärende och bemötande med individer med psykisk ohälsaKnezevic, Sabina, Larsson, Annika January 2019 (has links)
Enligt WHO ökar den psykiska ohälsan globalt, i bakgrund till detta har vi valt att fördjupa oss i hur individer med psykisk ohälsa upplever att de blir bemötta och handlagda av följande myndigheter Arbetsförmedlingen, Försäkringskassan och Socialförvaltningen. Ansatsen i studien har varit en kvalitativ metodansats med hermeneutisk ingång som genomfördes via fem kvalitativa intervjuer. Syfte med denna studie är i första hand att få insikt på hur myndigheterna uppfyller de lagar och regleringar som finns lagstadgat angående psykisk ohälsa samt belysa myndigheternas hantering och bemötande. Våra teorier har varit system och livsvärld, organisationsteori och roller/rollkonflikter. Resultatet indikerar att myndigheterna följer anvisade lagar och riktlinjer, att målen är att kunna bistå de klienter de dagligen möter på ett professionellt sätt. Vi kan konstateras att förhållandet mellan individen och myndigheterna präglas av vissa oklarheter kring handläggande. / According to the WHO, mental health increases globally, in the background to this we have chosen to immerse ourselves in how individuals with mental ill-health feel that they are treated and handled by the following Arbetsförmedlingen, Försäkringskassan and Socialförvaltningen. The approach of this study has been a qualitative metodansats with a hermeneutic entrance, which was carried out five qualitative interviews were conducted. The purpose of this study is to gain insight in how the authorities are complying with the laws and regulations that are legislated on the subject of mental illness, as well as to highlight the authorities ' management and staff. Our work has been in the system, and pain, as well, organizational theory and the role/research. The results indicate that the comply with the designated laws, regulations, and guidelines, and that they are able to provide assistance to the clients, and they meet every day in a professional manner. We can conclude that the relationship between the individual and the public authorities are characterised by a certain lack of precision about the process.
|
Page generated in 0.0542 seconds