Spelling suggestions: "subject:"“sensationsjournalistik”"" "subject:"“sensationsjournalistiken”""
1 |
Nyheter på 10 sekunder : En socialsemiotisk analys av CNNs stories på SnapchatÖst, Emma, Johansson, Esmeralda January 2016 (has links)
Journalism as we know it today is facing massive change. Technological advances have enabled new ways of delivering news which differ from traditional means in both practical and content-related matters. This bachelors thesis intended to obtain greater understanding of how journalistic content manifested itself on the new media platform Snapchat. We chose to conduct a socialsemiotic analysis of six of CNNs “stories” on the platform and their corresponding content on CNNs website. By doing this we could distinguish a signifigant change in both magnitude and form. Compared to the corresponding content the stories contained less information and indicated a higher level of sensation and dramatics. In addition we found that information not conveyed in the stories text could appear in other modalities such as image or music. This suggests a different way of storytelling in news media when distributed on this new platform.
|
2 |
Brottsoffer och anhöriga i kvällspressen : En jämförande studie av bevakningen kring morden på Helén Nilsson och Engla HöglundHaglund, Mari, Ängfors, Sara January 2008 (has links)
<p><p>Studiens syfte var att undersöka vilken plats brottsoffer och deras anhöriga får ta i kriminaljournalistiken nu jämfört med tidigare. Vi tittade även på hur brottsmisstänkta framställdes men lade inte fokus på dem.</p><p>Studien syftade också till att undersöka om det skett andra viktiga förändringar i kriminaljournalistikens trender. Detta har vi undersökt utifrån bevakningen av två uppmärksammade mordfall i Aftonbladet och Expressen. Fallen var mordet på tioåriga Helén Nilsson 1989 och mordet på tioåriga Engla Höglund 2008.</p><p>Både en kvalitativ och en kvantitativ metod användes för att undersöka detta. I den kvalitativa studien användes ett analysschema för att undersöka artiklarnas innehåll på djupet. I den kvantitativa delen av undersökningen räknade vi antalet artiklar, bilder och uttalanden som förekom från de olika aktörerna. Tidsperioderna som granskades var 24 dagar i det tidiga fallet och 11 dagar i det senare.</p><p>Resultatet visade att brottsoffer och anhöriga får ta mer utrymme i bevakningen. Den största skillnaden kunde ses i hur mycket mer utrymme de anhöriga fick. De förekom i flera artiklar, både på bilder och uttalade sig fler gånger i bevakningen av mordet på Engla. Alla aktörer beskrevs även mer utförligt utifrån egenskaper och personlighetsdrag.</p>Resultaten visade även att sensationsjournalistiken har ökat i kvällstidningarna då olika berättartekniker för att dramatisera har blivit vanligare. Sensationsinriktade aspekter lyftes fram och förstärktes i bevakningen kring det senare mordet. </p>
|
3 |
Underhållningsjournalistik : en kvantitativ studie av Aftonbladet och Expressen 1973, 1988 och 2003Fredén, Mattias, Stawreberg, Tony, Svensson, Anders January 2004 (has links)
No description available.
|
4 |
Brottsoffer och anhöriga i kvällspressen : En jämförande studie av bevakningen kring morden på Helén Nilsson och Engla HöglundHaglund, Mari, Ängfors, Sara January 2008 (has links)
Studiens syfte var att undersöka vilken plats brottsoffer och deras anhöriga får ta i kriminaljournalistiken nu jämfört med tidigare. Vi tittade även på hur brottsmisstänkta framställdes men lade inte fokus på dem. Studien syftade också till att undersöka om det skett andra viktiga förändringar i kriminaljournalistikens trender. Detta har vi undersökt utifrån bevakningen av två uppmärksammade mordfall i Aftonbladet och Expressen. Fallen var mordet på tioåriga Helén Nilsson 1989 och mordet på tioåriga Engla Höglund 2008. Både en kvalitativ och en kvantitativ metod användes för att undersöka detta. I den kvalitativa studien användes ett analysschema för att undersöka artiklarnas innehåll på djupet. I den kvantitativa delen av undersökningen räknade vi antalet artiklar, bilder och uttalanden som förekom från de olika aktörerna. Tidsperioderna som granskades var 24 dagar i det tidiga fallet och 11 dagar i det senare. Resultatet visade att brottsoffer och anhöriga får ta mer utrymme i bevakningen. Den största skillnaden kunde ses i hur mycket mer utrymme de anhöriga fick. De förekom i flera artiklar, både på bilder och uttalade sig fler gånger i bevakningen av mordet på Engla. Alla aktörer beskrevs även mer utförligt utifrån egenskaper och personlighetsdrag. Resultaten visade även att sensationsjournalistiken har ökat i kvällstidningarna då olika berättartekniker för att dramatisera har blivit vanligare. Sensationsinriktade aspekter lyftes fram och förstärktes i bevakningen kring det senare mordet.
|
5 |
Underhållningsjournalistik : en kvantitativ studie av Aftonbladet och Expressen 1973, 1988 och 2003Fredén, Mattias, Stawreberg, Tony, Svensson, Anders January 2004 (has links)
No description available.
|
6 |
Andra sidan är ni klara? : En jämförelse av svensk och amerikansk ishockeyjournalistikÅhlén-Nyström, Joel, Bodin, Christoffer January 2013 (has links)
Syftet med denna uppsats har varit att undersöka om det finns skillnader mellan svensk och amerikansk ishockeyjournalistik. Mer specifikt undersöktes gestaltningen av ishockey samt det mediala utrymme ishockeyn fick i Sportbladet, SportExpressen, The Boston Globe och The Washington Post. Undersökningen har genomförts via en kvantitativ innehållsanalys, en kvalitativ innehållsanalys samt en kvalitativ intervjuundersökning. Resultatet från den kvantitativa undersökningen visar att ishockeyn får lika stort tidningsutrymme i de båda länderna – men att de svenska tidningarna prioriterar att skriva om spelarna, samtidigt som de amerikanska fokuserar mer på lagen. Resultatet från den kvalitativa analysen visar tydligt att de undersökta svenska sportsidorna dramatiserar nyheterna, medan de amerikanska lägger större fokus på rapportering och fakta. Resultatet från den kvalitativa intervjuundersökningen understryker vad vi tidigare fått fram, nämligen att de svenska tidningarna överdramatiserar ishockeyn. Det insamlade empiriska materialet har analyserats utifrån Andrews & Jacksons tre aspekter, Dahléns melodramatiska teori samt Wallins teori om minskad match- och förhandsinformation. En viktig förklaring till skillnaderna mellan svensk och amerikansk ishockeyjournalistik är att de svenska journalisterna ges möjlighet att tolka spelare och ledares uttalanden, medan de amerikanska måste återge utsagorna ordagrant och i sin helhet. Detta medför att de svenska ishockeyjournalisterna kan vinkla nyheten på ett sätt som skapar större rubriker och dramatik. Ytterligare en förklaring är att Sportbladet och SportExpressen menar att dramatisering inte tar bort fokus från ishockeyn, utan att det istället bidrar till att läsarna kommer närmre spänningen och att det i sin tur berättar mer än vad endast fakta och matchrapport gör.
|
7 |
Vad menar medierna egentligen med en huligan?Larsson, Stefan, Holmbom, Ramo January 2018 (has links)
Problemformulering och syfte: Sedan tidigare har forskning haft svårt att definiera begreppet huliganism. Som förklaring har forskaren Aage Radmann bland annat kommit fram till att det är huliganism när medierna använder det begreppet. I undersökningen vill vi därför studera svenska mediers rapportering av fotbollshuliganism, vilket också är syftet. Metod och material: Undersökningen är en kvantitativ fallstudie av 111 artiklar från 4 tidningar och 5 incidenter mellan 2009 och 2018. Urvalet är strategiskt. Huvudresultat: Studiens resultat visar att andelen medier som väljer att beskriva studiens utvalda incidenter som huliganism är liten. Detta trots att tidigare forskning visar på att studiens incidenter i övrigt med ett flertal faktorer kan kopplas ihop med begreppet. Det har däremot varit problematiskt att definiera vad medier egentligen menar med en huligan och när begreppet används i nyhetsartiklar. Studien har kopplingar till sensationsjournalistik och vilka supportrar som nämns och skillnader mellan kvälls- och dagspress. Resultatet visar att en majoritet av artiklarna inte innehåller värdeord, att medierna i de flesta fallen nämner de mest våldsbenägna supportrarna och att kvällspressen skriver fler artiklar. I övrigt finns det inte några större skillnader gentemot dagspress.
|
8 |
När fågelinfluensan kom till Sverige, en diskursanalys av Aftonbladets risk/kris rapportering, mellan 060228 - 060320Engnes, Linnéa, Wigertz Qvist, Petra January 2006 (has links)
<p>Syftet med denna uppsats var att se hur Aftonbladets förmedling av risken för ett utbrott av fågelinfluensan har skildrats. Vi var intresserade av att undersöka om risken har förändrats genom de fyra första upptäckterna i Sverige.</p><p>I vår undersökning har vi kommit fram till att Aftonbladet använder sig av de diskurser som råder i samhället tex. sjukdomsdiskursen, expertdiskursen och nationsdiskursen. Detta anser vi att de gör för att appellera till läsare och skapa ett intresse för tidningen. </p><p>En annan intressant aspekt som vi har kunnat utläsa var att Aftonbladet har byggt upp och breddat risken för fågelinfluensan, genom att identifiera nya riskgrupper i artikelserien. Detta trotts att myndigheter och experter har försökt att tona ner risken för att smittan skall kunna nå nya riskgrupper.</p>
|
9 |
När fågelinfluensan kom till Sverige, en diskursanalys av Aftonbladets risk/kris rapportering, mellan 060228 - 060320Engnes, Linnéa, Wigertz Qvist, Petra January 2006 (has links)
Syftet med denna uppsats var att se hur Aftonbladets förmedling av risken för ett utbrott av fågelinfluensan har skildrats. Vi var intresserade av att undersöka om risken har förändrats genom de fyra första upptäckterna i Sverige. I vår undersökning har vi kommit fram till att Aftonbladet använder sig av de diskurser som råder i samhället tex. sjukdomsdiskursen, expertdiskursen och nationsdiskursen. Detta anser vi att de gör för att appellera till läsare och skapa ett intresse för tidningen. En annan intressant aspekt som vi har kunnat utläsa var att Aftonbladet har byggt upp och breddat risken för fågelinfluensan, genom att identifiera nya riskgrupper i artikelserien. Detta trotts att myndigheter och experter har försökt att tona ner risken för att smittan skall kunna nå nya riskgrupper.
|
10 |
Vem är David och vem är Goliat? : En kvalitativ innehållsanalys av tre svenska dagstidningars rapportering om den fackliga blockaden av en salladsbar i GöteborgEnglund, Caroline, van Reis, Andreas January 2008 (has links)
Studiens syfte är att beskriva hur en konflikt mellan en salladsbarsägare i Göteborg och ett fackförbund framställdes på nyhetsplats i tidningarna Aftonbladet, Dagens Nyheter och Göteborgs-Posten under tiden 5 december 2006 till 31 mars 2007. Fackförbundet satte salladsbaren i blockad den 5 november 2006 eftersom ägaren inte ville teckna kollektivavtal. Detta fick stor uppmärksamhet i media och flera högt uppsatta politiker uttalade sig om händelsen. Konflikten liknades vid flera tillfällen vid den bibliska berättelsen om David och Goliat. För att undersöka hur tidningarna rapporterade och hur de olika aktörerna framställdes gjorde vi en kvalitativ diskursanalys. Våra teoretiska utgångspunkter är till exempel teorier om nyhetsframställning och språk. Vi kom efter vår undersökning fram till att de tre olika tidningarna rapporterade om konflikten på ett liknande sätt. I de flesta fall framställdes salladsbarens ägare Sofia Appelgren som David och facket som Goliat. Alla tidningarna använder sig i flera fall av medieforskaren Hvitfeldts kriterier för vinkling i media. De vanligaste vinklingarna var personifiering, den enskilde mot myndigheten och konfliktvinkeln. Händelsen beskrevs med ett språk som var rikt på metaforer. Vi hittade två typer av metaforer som förekom frekvent i alla tidningarna. Det var krigsmetaforer och politiska metaforer. Den största skillnaden vi kunde se mellan tidningarnas rapportering var att Aftonbladet var de enda som i vissa fall vinklade konflikten till fackets fördel och Sofia Appelgrens nackdel. Vi såg också att Aftonbladets artiklar i större utsträckning var vinklade. En annan skillnad var att Dagens Nyheter fokuserade mer på de politiska aktörerna. / The purpose of this study is to analyze how a conflict between a restaurant owner in Gothenburg and a labor union is described in the newspapers Aftonbladet, Dagens Nyheter and Göteborgs-Posten during the time from the 5th of December 2006 until the 31st of March 2007. The labor union put the restaurant in a blockade on the 5th of December 2006 because the owner did not comply with the collective labor agreement. The media paid a great deal of attention to the conflict and high ranking politicians got involved. The conflict was frequently compared to the biblical David and Goliath story. In order to discover how the three newspapers had portrayed the conflict we made a qualitative discourse analysis. We used theories about news production and language as starting-points. Our conclusion was that the newspapers all reported news about the conflict in similar ways. In most cases the restaurant owner Sofia Appelgren was described as David and the labor union as Goliath. All three newspapers used media scientist Hvitfeld’s criteria for view points in media on several occasions. The most common view points were personification, the individual against the collective authority and the conflict view point. The incident was described using many metaphors. We found two types of metaphors used frequently in all three newspapers: metaphors of war and of politics. The biggest difference that we discovered was that Aftonbladet was the only publication that in some cases made the story reflects well upon the labor union and badly upon the restaurant owner. Another difference was that Dagens Nyheter placed more focus upon the political figures involved.
|
Page generated in 0.1089 seconds