Spelling suggestions: "subject:"auklėtiniai"" "subject:"auklėtiniais""
1 |
Buvusių globos namų ir socializacijos centrų auklėtinių gyvenimo scenarijaus korekcija / The Correction of Life Scenario of Former Students of Foster Homes and Socialization CentresPrišmontienė, Aušra 03 September 2013 (has links)
Vaikai dėl įvairių priežasčių, netekę tėvų globos patenka į globos įstaigas, patirdami prieštaringus išgyvenimus, net nesąmoningai reiškia protestą, elgiasi negatyviai. Problemiško, nekontroliuojamo elgesio globos namų auklėtinius šių įstaigų darbuotojai nukreipia į socializacijos centrus. Vaikai, keliaujantys iš vienos institucijos į kitą, tampa tarsi institucinės aukos. Štai toks asmuo, praėjęs kelias skirtingo griežtumo globos institucijas, subręsta ir patenka į suaugusiųjų pasaulį. Jų gyvenimo scenarijus kuriamas ant sutrikdytos (iškreiptos) socializacijos pamato jau nuo ankstyvos vaikystės. Per patirtį įgyta programa nematomai veikia žmogaus gyvenime nepriklausomai nuo pasipriešinimo ir laisvo pasirinkimo. Korekcijos proceso veiksniai galėtų pakreipti buvusių globos namų ir socializacijos centrų auklėtinių gyvenimo scenarijų. Tai įtakotų jų nuostatas savo ir aplinkinių atžvilgiu, kurios susijusios su veiklos perspektyvomis, gyvenimo kokybe bei sėkminga integracija visuomenėje. / The children who have lost their parents due to some reasons get to foster homes. Having gone through different contradictory negative emotions there, they, sometimes even subconsciously, express their protest behaving badly. The children who are uncontrollable and break behavioral norms are directed to socialization centres by social workers. These children who move from one such an organization to another are practically becoming victims of these social institutions. At last, after being in these organizations that can rather differ in their limits of freedom, such a person grows up and becomes an adult. Life scenario of these young people is created on a destorted social basement since their early childhood. The acquired life programme invisibly influences a person’s life through his/her experience independently on any kind of struggle or a free choice. Some activities that correct this process can seriously change life scenario of former students of foster homes and socialization centres. In such a way we can influence their previous perception of themselves and the surrounding world in order to change it because this perseption is directly connected with work with a different perspective, life quality and successful integration in the society.
|
2 |
Klasės vadovo veiklos optimizavimas gimnazijoje / The Class manager‘s activities optimization in the GymnasiumJakubauskaitė, Arūnė 27 August 2009 (has links)
Šiandienos mokykloje svarbus vaidmuo tenka pedagogui – auklėtojui. Jam keliama daugybė reikalavimų. Auklėtojas yra ugdymo veikėjas, kurio pagrindinė funkcija – ugdyti klasės bendruomenę. Pagal Lietuvos bendrojo lavinimo mokyklų bendrąsias programas, mokytojas vaikui jau savaime yra sektinas pavyzdys. Todėl labai svarbi yra auklėtojo asmenybė, jo pavyzdys, svarbu ne tai, ką jis sako, bet tai, kas jis yra.
Magistro darbe analizuojama klasės vadovo veikla gimnazijoje. Tyrimo tikslas - teoriškai ir empiriškai pagrįsti klasės vadovo veiklos optimizavimo galimybes gimnazijoje.
Siekiant atskleisti klasės vadovo veiklos optimizavimo galimybes gimnazijoje, buvo atliekamas kiekybinis ir kokybinis tyrimas. Kiekybinio tyrimo metodas – anketinė apklausa raštu, skirta mokiniams. Kokybinio tyrimo metodas – interviu, skirtas apklausti gimnazijų klasių vadovus.
Tyrime dalyvavo 216 gimnazijų mokinių ir 15 gimnazijų klasių vadovų. Tyrimas buvo atliekamas Panevėžio apskrityje: Panevėžio, Pasvalio ir Biržų miestų gimnazijose.
Išanalizavus tyrimo duomenis paaiškėjo, kad dauguma I ir II gimnazijų klasių mokinių yra patenkinti santykiais su savo klasių vadovais, klasių vadovų darbą vertina gerai, klasių vadovų atliekamos funkcijos, pareigos atitinka mokinių lūkesčius.
Tyrimo metu gauti duomenys rodo, jog dauguma tyrime dalyvavusių gimnazijų klasių vadovų yra patenkinti savo darbu, atliekamomis funkcijomis, pareigomis, santykiais su auklėtiniais.
... [toliau žr. visą tekstą] / Today's school plays a significant role teachers - educators. He raises a number of requirements. Education is the master actor, whose main function - to foster class community. Under the Lithuanian general education schools in the program, the teacher-child in itself is an example. It is therefore of great importance for the educator personality, his example, it is not what he says but what it is.
Master's work examines the Head of the class action Gymnasium. The aim of the study - theoretically and empirically based head of the class action optimizations Gymnasium.
In order to disclose the activities of the Head of the Class optimizations Gymnasium, was a qualitative and quantitative study. The quantitative research method - a written survey questionnaire for the students. Qualitative research methods - interviews, interviewed for the gymnasium class leaders.
Study included 216 students and 15 Gymnasium Gymnasium classes of managers. The study was conducted in Panevėžys County: Panevėžys, Pasvalys and Biržai gymnasiums.
The analysis of survey data revealed that the majority of Annex I and II, gymnasium classes of students are satisfied with their relationship with the class leaders, class leaders of the work of the good, the functions performed by leaders of the classes, the pupils meet the expectations.
Survey data shows that the majority of the study participated in the gymnasium classes of managers are satisfied with... [to full text]
|
3 |
Dailės terapija kaip 3-5 metų vaikų, turinčių emocinių sutrikimų, ugdymo būdas / Art therapy as an educational method for the 3-5 years old children suffering from emotional disordersSadovskaja, Jekaterina 07 August 2012 (has links)
Lietuvoje kasmet tėvų globos netenka daugybė vaikų. Globos įstaigų auklėtiniams dažnai nustatomi emocijų sutrikimai, kuriuos lemia ydinga ankstyvoji emocinė raida. Emocinių sutrikimų turintys vaikai yra atsiriboję nuo kitų vaikų. Lietuvoje specializuota pagalba tokiems vaikams labai ribota. Vaikams turintiems emocinės sferos patologiją reikalinga specializuota pagalba, intensyvi įvairių specialistų. Vienas iš prevencijos ir socialinės pagalbos būdų - dailės terapija. Šio tyrimo tikslas ištirti globos namų 3-5 metų auklėtinių emocijų raišką taikant užsiėmimuose dailės terapijos būdus. Uždaviniai: išanalizuoti mokslinę literatūrą, susijusią su darbo tema; pateikti emocinių sutrikimų turinčių 3-5 metų vaikų pedagoginę ir psichologinę charakteristiką; išryškinti dailės terapijos būdų taikymo galimybes ugdant emocinių sutrikimų turinčius 3-5 metų vaikus; išsiaiškinti vaikų globos namų darbuotoju požiūrį į dailės terapijos naudingumą. Tyrimo objektas - 3-5 metų vaikų, ugdomų globos namuose, emocijų raiška taikant dailės terapijos būdus. Tyrimo metodai: Lietuvos švietimo dokumentų, pedagoginės, psichologinės, dailės terapijos literatūros studijavimas, veiklos tyrimas: stebėjimas, dokumentų (piešinių) analizė, kokybinė duomenų analizė, pusiau struktūruotas interviu. Veiklos tyrimo metu nustatyta, kad dailės terapijos būdų taikymas vaikams turintiems emocinių sutrikimų, gali padėti geriau pažinti save ir kitus, padėti išreikšti savo jausmus (taip pat ir negatyvius), ugdo asmenybės... [toliau žr. visą tekstą] / Lots of children in Lithuania become orphans every year. Children living in care institutions often suffer from emotional disorders which are caused by faulty early emotional development. The children facing emotional disorders are distanced from other children. Any specialized aid for such children in Lithuania is very limited. Children with emotional sphere pathology are in great need of intensive specialized help of various specialists. Art therapy is one of preventive and social ways of help to such children. The aim of this research is to investigate the expression of emotions when the art therapy is applied to 3-5 years old children living in foster home. The main objectives of the research are to analyze the academic literature related to the topic of the research, to provide with pedagogical and psychological characteristics of the 3-5 years old children with emotional disorders, highlight the possibilities of art therapy application to the children and find out the opinion about the utility of the art therapy of people working in care institutions. The object of the research is the expression of emotions when the art therapy is applied to the 3-5 years old children living in foster home. The research methods encompass the study of documents related to education in Lithuania, pedagogical and psychological literature, the analysis of literature on art therapy. The investigation includes observation, analysis of documents (drawings), qualitative data analysis and a... [to full text]
|
4 |
Vaikų globos namų auklėtinių požiūris į mokymąsi, kaip prielaidą realizuojant aukštąjį mokslą / Children foster home pupils attitude towards learning, as assumption realizing right to the higher educationValantinaitė, Jūratė 25 September 2008 (has links)
Šis darbas – tai galimybė išsamiau susipažinti su vaikų globos namų auklėtinių patiriamais mokykloje mokymosi, profesijos pasirinkimo ir įgijimo sunkumais, jų priežastimis. Vaiko teisė į mokslą remiasi pagrindine prielaida, kiekvienas vaikas privalo nuolat lankyti mokyklą, įgyti vidurinį išsilavinimą, o profesinį ir aukštąjį išsilavinimą įgyti pagal gabumų lygį. Mokslo siekimas yra glaudžiai susijęs su motyvacija. Kur yra teisė, ten yra ir pareiga. Jei vaikas turi teisę į mokslą (neatsižvelgiant į jo socialinę padėtį visuomenėje), jo pareiga yra mokytis.
Šis darbas susideda iš dviejų dalių. Pirmoji dalis – teorinė, kurioje buvo analizuojami dokumentai, kurie reglamentuoja vaiko teisę į mokslą. Aiškinamasi, kokie santykiai mokykloje vyrauja tarp šeimų ir vaikų globos namų auklėtinių, kokie vaikų globos namuose gyvenančių auklėtinių psichologiniai ir motyvaciniai ypatumai.
Antroji dalis praktinė. Šioje dalyje buvo aktualu išsiaiškinti, kaip motyvuojami vaikų globos namų auklėtiniai siekti mokslų. Ar vaikai supažindinami su lengvatomis, kokia parama suteikiama, kol jie mokosi bendrojo lavinimo mokykloje, profesinėje ar aukštojoje mokykloje ir pirmą kartą įgyja profesinę kvalifikaciją. Kokios mokymosi sąlygos sudaromos globos namuose, ar pedagogai bendradarbiauja su globos namų darbuotojais. Koks vaikų globos namų auklėtinių požiūris į mokslą, ką mano apie ateitį ir specialybės pasirinkimą. Šio darbo metu paaiškėjo, kad našlaičių akademiniai laimėjimai yra žemi, žada įgijus... [toliau žr. visą tekstą] / This thesis – it’s a possibility to get acquainted with learning, profession selection and gaining difficulties, their reasons experienced by pupils of children’s foster home, in more detailed way. The right of a child to education is referred to the main presumption that each child must attend school constantly; to gain a secondary education, occupational and higher education can be gained according to the level of abilities. Seeking for education is closely related to motivation. Where is a right, where is a duty as well. If a child has a right to education (not referring to his social status in society), its duty is to learn.
This thesis consists of two parts. The first part – is theoretical in which documents regulating the right of a child to education were analyzed. It is explained what relationships are prevailing at school between pupils from families and from children’s foster home, what are psychological and motivational peculiarities of pupils living in children’s foster home.
The second part is a practical one. In this part it was relevant to find out how pupils from children’s foster home are motivated to seek for education. Are the children got acquainted with privileges, what support is provided while they are learning at school of general education, at occupational school or is acquiring professional qualification for the first time. What learning conditions are made up in foster home, whether pedagogues collaborate with employees from foster home. What is... [to full text]
|
5 |
Paauglių, augančių vaikų globos nauose socialinių įgūdžių ypatumai / Internal of social skills of the teenagers from children homeLučinskienė, Alma 19 June 2012 (has links)
Gyvenant permainų visoumenėje vis daugiau dėmesio skiriama jaunuolių socialinių įgūdžių ugdymui. Socialinių įgūdžių ugdymas padeda asmeniui prisitaikyti socialinėje aplinkoje ir kartu gerinti aplinkos sąlygas siekiant užtikrinti sėkmingą asmenybės funkcionavimą. / In the society of changes the training of social skills is paid more and more attention. The training of social skills helps the person to conform in a social environment and to improve the surrounding in order to warrant successful work.
|
6 |
Sveikatos stiprinimo galimybės bei poreikis Klaipėdos apskrities vaikų globos namuose / The opportunities and demand of health promotion in Klaipeda county children’s foster care homesKairienė, Brigita 21 June 2010 (has links)
Darbo tikslas. Įvertinti Klaipėdos apskrities vaikų globos namų auklėtinių ir administracijos darbuotojų požiūrį į sveikatos stiprinimo galimybes bei poreikį Klaipėdos apskrities vaikų globos namuose.
Tyrimo metodika. Atlikta anoniminė Klaipėdos apskrities vaikų globos namų auklėtinių (12 – 18 metų amžiaus) apklausa. Pusiau struktūrizuotame interviu dalyvavo 18 Klaipėdos vaikų globos namų administracijos darbuotojų. Rezultatai apdoroti SPSS 17.0 versija ir MS Excel. Statistinis duomenų reikšmingumas buvo tiriamas naudojant Chi kvadrato (2) kriterijų, laisvės laipsnių skaičių (lls) bei statistinį reikšmingumą (p). Rezultatai laikomi statistiškai patikimais, kai p<0,05.
Rezultatai. Dauguma respondentų yra vidutinių gabumų mokiniai, kurie savo sveikatą vertina kaip „labai gerą arba gerą“ (66,9 proc.). Vaikų globos namuose gyvenančios mergaitės savo sveikatą nori pagerinti daugiausiai dėmesio skiriant sveikatos stiprinimui (sveikai mitybai ir fiziniam aktyvumui), o berniukai – žalingų įpročių atsisakymui. Priklausomybę sukeliančių medžiagų vartojimo ypatybių analizė parodė, kad daugiausiai vaikų globos namų auklėtinių (didžiausias procentas) vartoja alkoholinius gėrimus (75,4 proc.), 44,4 proc. – yra bandę rūkyti arba ir šiuo metu rūko. Bent kartą kitas priklausomybę sukeliančias medžiagas yra bandę 38,1 proc. vaikų globos namų auklėtinių. Tyrimo metu nustatyta, kad statistiškai patikimai dažniau berniukai ir vyresnio amžiaus vaikų globos namų auklėtiniai rūko, vartoja... [toliau žr. visą tekstą] / Aim of the study: To evaluate the approach of administrators and juvenile wards to health promotion opportunities and demands in Klaipeda county children’s foster care homes.
Research methods: An anonymous survey amongst juvenile wards of Klaipeda county children’s foster care homes (age range: 12-18) was carried out. Additionally, partly-structured interviews of 18 Klaipeda county children’s foster care home administrators were conducted. The results have been processed using SPSS Version 17.0 and MS Excel. The statistic importance of the data was investigated using the criterion of Chi-square (2), the number of the degree of freedom (df) and statistical significance (p). Results were considered statistically reliable if p<0.05.
Results: Most of the juvenile respondents are schoolchildren with medium-level capabilities, who evaluated their health status as ‘very good’ or ‘good’ (66.9%). The girls who are living in foster care homes want to improve their health by paying greater attention to health promotion (healthy nutrition and physical activity), while boys want to emphasise anti-addiction work. An analysis of the use of addictive substances shows that the majority (75.4%) of the children in foster care homes are taking stimulants, 44.4% have tried or are using cigarettes. At least once in their lifetime 38.1% of juvenile respondents have tried one or more addictive substances. The research identify as statistically significant the fact that more often boys and older... [to full text]
|
7 |
Dailės terapijos užsiėmimų poveikis stiprinant vaikų globos namų auklėtinių savivertę / Influence of art therapy on strengthening self-esteem of children from children’s homeSmalinskienė, Aida 17 July 2014 (has links)
Darbe atlikta teorinė globos namuose augančių ugdytinių asmens savivertės formavimo(si) ir ugdomojo dailės terapijos užsiėmimų poveikio analizė. Atliktas Dailės terapijos ugdomųjų užsiėmimų tyrimas, kurio tikslas – atskleisti vaikų globos namų auklėtinių savivertės kitimą per dailės terapijos užsiėmimus. Tyrimui atlikti pasirinktas kokybinis tyrimo metodas – atvejo analizė, jo instrumentai – interviu, stebėjimas, piešinių analizė. Empirinėje dalyje nagrinėjami vaikų globos namų auklėtinių savivertės pokyčiai DT užsiėmimų įtakoje analizuojant pirmame ir paskutiniame kiekvieno vaiko piešinyje pavaizduotus simbolius. Išanalizuoti vaikų atvejai atskleidė neigiamą savivertę, negalėjimą apibūdinti savęs žodžiais. Iš piešinių simbolių galima numanyti, kad tai ilgalaikių nesėkmių, aplinkinių neigiamų reakcijų, pasmerkimo ir atstūmimo pasekmė. Lyginant pirmąjį ir paskutinįjį DT užsiėmimų metu sukurtus piešinius, atsiskleidžia neigiama savivertė, noras ignoruoti save DT užsiėmimų pradžioje, o jų eigoje ir pabaigoje pastebimi pokyčiai nuo visiško savęs ignoravimo iki pradėjimo save priimti, nuo vaizdavimo savęs drambliu iki vaizdavimo karalaite, nuo uždarumo iki noro bendrauti, nuo priešiškumo iki smalsumo ir entuziazmo. / The work discusses theoretical analysis of self–esteem formation of persons brought up at the Orphanage. The analysis of impact of educational art therapy is also taken into consideration. The research of Art Therapy lessons has been implemented. The aim of it was to disclose the change of self–esteem of youngsters from the Orphanage during the lessons of Art Therapy. Quality Research Method has been chosen. That is the analysis of a certain case. An interview, observation, the analysis of drawings has been chosen as instruments. The Empiric part analyses the changes of self–esteem of children from the Orphanage during the lessons of Art Therapy by analysing the symbols in the first and the last drawing of a child. The analysed cases of children showed a negative self–esteem. They were not able to describe themselves by words. The symbols of drawings may present that this is the result of long–term failures, negative reactions from surrounding people and repulse. In comparing the first and the last drawing from the lessons of Art Therapy a negative self– esteem is disclosed, a wish to ignore oneself in the beginning of Art Therapy lessons. The start of self–recognition was observed. The self–picturing from an elephant to a princess, from closing oneself to a wish of communication, from being against everything to curiosity and enthusiasm was also seen.
|
Page generated in 0.0441 seconds