Spelling suggestions: "subject:"0nvironmental psychology"" "subject:"anvironmental psychology""
71 |
The small house : making more out of less, a study of space use and perception in dwellingsSelden, Thomas Randolph January 1980 (has links)
Thesis (M.Arch.)--Massachusetts Institute of Technology, Dept. of Architecture, 1980. / MICROFICHE COPY AVAILABLE IN ARCHIVES AND ROTCH. / Bibliography: leaves 77-78. / by Thomas Randolph Selden. / M.Arch.
|
72 |
The house and its bonding channels : a study of the spiritual capacity of house elements.Bowen, Judith Louise Hundley January 1976 (has links)
Thesis. 1976. M.Arch.--Massachusetts Institute of Technology. Dept. of Architecture. / Microfiche copy available in Archives and Rotch. / Bibliography: leaves 279-285. / M.Arch.
|
73 |
Parenting styles and family environment : influences on youth problem gamblingSte-Marie, Chantal. January 2005 (has links)
No description available.
|
74 |
Vilka faktorer är bidragande orsak till miljöengagemang?Nyström, Sara January 2008 (has links)
<p>Även om forskning i miljöområdet och forskning i psykologi har kommit långt saknas det forskningsansatser som förenar de två. Ambitionen med uppsatsen är att förena miljöområdet och psykologi genom att undersöka vilka faktorer som är bidragande orsak till miljöengagemang. Deltagarna var 91 studenter som svarade på en enkät där miljöengagemang studerades. Resultatet visade att det fanns ett signifikant samband mellan att tycka människor i världen var viktiga och ha ett miljöengagemang. Det fanns även ett positivt samband mellan om närstående var miljömedvetna och om deltagaren var det samt ett positivt samband mellan miljömedvetenhet i teorin och praktiken.</p>
|
75 |
"Jag trivs bäst i öppna landskap..." : Om naturmiljöers påverkan på oss människor / Best place for recovery? : About nature´s restorative effects on human beingsAhlin, Eva, Tjäder, Anna January 2010 (has links)
<p>En kvantitativ studie med experimentell design har genomförts i syfte att jämföra natur- respektive urbanmiljöers påverkan på känslomässig och fysiologisk återhämtning efter en stressupplevelse, samt utslag på kognitiv prestation. Hypotesen var att naturstimuli genererar högre grad av känslomässig och fysiologisk återhämtning än urbanstimuli. Frågeställningen var om vi kunde se någon skillnad mellan gruppernas prestationsförmåga efter genomförd återhämtning, vad gäller riktad uppmärksamhet. Återhämtningsgrad har mätts i förändring i blodtryck, puls och självskattning av känslor. Resultatet visade att naturmiljön genererar en högre nivå återhämtning med avseende på sänkt diastoliskt blodtryck, ökade positiva känslor samt minskad oro. Däremot visades ingen skillnad i kognitiv prestationsförmåga mellan grupperna. Slutsatsen är att känslomässig samt fysiologisk återhämtning kan underlättas i naturmiljö jämfört med urbanmiljö och att detta även kan ske med hjälp av naturbilder. Däremot är det inte är självklart att man får större kapacitet riktad uppmärksamhet efter exponering av naturbilder jämfört med stadsbilder.</p>
|
76 |
Vad gör dig till en grön konsument? : En studie kring vad som påverkar och vad som ligger till grund för konsumenter när de väljer eller inte väljer ekologiska livsmedelJohansson, Anna January 2006 (has links)
<p>En lösning på den växande miljöförstöringen tros vara en anpassning till en mer hållbar utveckling. En del av den hållbara utvecklingen anses vara grönare konsumtion, vilket betyder en mer resurseffektiv och skonsammare konsumtion för miljön. Eftersom mat är en stor del av det vi konsumerar är en livsstiländring mot grönare livsmedelskonsumtion viktig. För att göra det enklare för konsumenten att agera miljövänligt har ekologiska livsmedel tagits fram, dessa har en mindre påverkan på miljön och naturen än de konventionella varorna.</p><p>Syftet med den här uppsatsen är att studera vad det är som avgör och vad det är som påverkar konsumenterna när det gäller att köpa ekologiska livsmedel, vilka faktorer som är viktiga när man väljer livsmedel samt vad ekologiskt innebär för konsumenterna. Varför konsumenter agerar som de gör och hur resonemanget kring valen av livsmedel ser ut undersöks i studien. För att få fram detta har diskussioner förts i fokusgrupper med konsumenter i åldrarna mellan 20-75 år. Samtal i tre olika grupper genomfördes och dessa var indelade i olika ålderskategorier.</p><p>Under diskussionerna framkom det att de vikigaste faktorerna för konsumenterna var fräschhet, smak, kvalitet, pris och ursprung. Det som styrde deras matinköp var ofta vanor. Jag tyckte mig se fyra olika konsumenttyper; den prisberoende, den kvalitetsmedvetna, den hälsosamma och den miljövänliga. Beroende på vilken konsumenttyp deltagarna var styrdes deras inköp av olika faktorer som var viktigast för dem. Alla deltagare var positivt inställda till det ekologiska alternativet och var väl insatta i vad ekologiskt stod för. Anledningen till att köpa ekologiskt, var enligt deltagarna, hälso- och miljöskäl. Trots det ledde det inte så ofta till att deltagarna valde det ekologiska alternativet. Anledningen till det var att priset oftast är högre, vanorna styr och det finns en viss skepticism till ekologiska varor. Ekologiskt var heller inte en viktig faktor för många av deltagarna, därför valde de inte detta alternativ.</p><p>Slutligen verkar det vara deltagarnas grundläggande värderingar som avgör hur inköpen blir, om de väljer ekologiskt eller inte. Att välja den ekologiska mjölken medför så många fler ställningstaganden, det är en hel livsstil som ligger bakom valen. Det är attityden och värderingarna som måste förändras snarare än köpbeteendet för att en livsstilsförändring ska vara möjlig att uppnå. Det är en långsam process och förändringarna måste ske stegvis. För att en grönare konsumtion ska bli möjlig måste samhället och handeln även uppmärksamma de olika konsumenttyperna som finns.</p>
|
77 |
Från insikt till handling : Prövning av Luhmanns systemteori på Miljödiplom i Jönköpings kommunRosenquist, Eric, Wahlgren, Henric January 2006 (has links)
<p>Uppsatsens syfte är att göra en teoriprövande fallstudie av hur Miljödiplom fungerar i Jönköpings kommun sett utifrån Luhmanns systemteorier om kommunikation. Miljödiplom ett alternativt miljöledningssystem skapat av Göteborgs Stad som riktar sig till små och medelstora företag då det ställer mindre krav på dokumentation och resurser, jämfört med ISO och EMAS, utan att göra avkall på kvalitet. Den metod som valts är teoriprövande fallstudie där de teorier som vi prövar därför är en del av metoden vi använder oss av.</p><p>Niklas Luhmann (1927 – 1998) var utbildad jurist men studerade även sociologi, vilket han även doktorerade i, bland annat på Harvard University under Talcott Parsons. Luhmanns arbete har resulterat i en allmän social systemteori som innebär att den gör anspråk på att behandla ett allomfattande system där det finns generella delar och principer som är likadana för alla system. Genom att pröva Luhmanns systemteori på fallet Miljödiplom har vi försökt att ge en alternativ förklaring till de studerade företagens agerande vid deras miljöarbete. Med hjälp av Luhmanns teori kan vi förklara varför och hur små- och medelstora företag arbetar med Miljödiplom, utifrån de studerade företagen, då hans teori syftar till att förklara hur sociala system fungerar. Detta ger oss en frihet att agera därefter. Ett alltmer komplext samhälle har gett upphov till alltmer komplexa företag som måste utveckla sin kunskap för att vara fortsatt konkurrenskraftiga. Miljödiplom är ett verktyg för små- och medelstora företag att hantera den ökande komplexiteten utan att åsidosätta sin verksamhets mål.</p>
|
78 |
Hur kommunikation kan bidra till att engagemanget för ett miljöledningssystem bibehålls : En studie av miljöarbetet på Tekniska Verken i LinköpingHaglund, Marie January 2007 (has links)
<p>En organisation som arbetat med sitt miljöledningssystem en längre tid kan komma att ställas inför olika problem bl.a. att engagemanget för miljöarbetet minskar inom organisationen. Ett sätt att minska denna risk är att bedriva en god kommunikation inom organisationen och miljöledningssystemet. Syftet med denna uppsats är att studera hur interna aktörer på ett miljöföretag kan uppleva arbetet med ett miljöledningssystem.</p><p>Detta har undersökts utifrån tre frågeställningar</p><p>- Hur uppfattar interna aktörer på ett miljöföretag, så som Tekniska Verken, arbetet med ett miljöledningssystem? Vilka skillnader i synsätt finns?</p><p>- Hur uppfattar interna aktörer på ett miljöföretag, så som Tekniska Verken, miljökommunikationen?</p><p>- Hur kan en organisation arbeta för att bibehålla engagemanget för arbetet inom sitt miljöledningssystem?</p><p>Studien utfördes på Tekniska Verken i Linköping där jag genomförde fyra fokusgrupper med personer som arbetar med miljöledningssystemet på olika nivåer. Resultatet från fokusgrupperna analyserades och sammanställdes, för att sedan diskuteras. Utifrån diskussionen drogs ett antal slutsatser. Slutsatserna kan sammanfattas med att för att alla medarbetare ska se på miljöledningssystemet på samma sätt och känna ett fortsatt engagemang för systemet är det viktigt att organisationen har en tydlig vision för miljöledningssystemet som tydliggör vad de vill med det och vilken nytta de ska ha av systemet i det fortsatta miljöarbetet. För att bibehålla engagemanget för arbetet inom miljöledningssystemet är det också viktigt att det finns en fungerande kommunikation för att bl.a. kommunicera ut resultaten som uppnåtts med hjälp av miljöledningssystemet.</p>
|
79 |
Participatory projects – a benefit to all? : A minor field study in rural IndiaStrand, Annie January 2008 (has links)
Participation has become a crucial aspect for development and development aid thus it ensures empowerment and appropriate gain for the stakeholders. Participation is important especially for managing natural resources like water but the participatory approach is not always satisfying. This Minor field study has looked at two different projects participation from the stakeholders view and tried to answer what the stakeholders gain is for from participatory projects. This is done by interviewing the initiators of the projects and the villagers involved in it. The interviews showed a difference between the projects where the local development project had a more constant participation from start to finish while the research project stationed in Sweden had participation at times and in a different way. The study showed that more efforts need to be done to define participation thus it is now used in many different ways. There is also a need for improved documentation on the participatory process to assure participation and improve the procedures.
|
80 |
Hur kommunikation kan bidra till att engagemanget för ett miljöledningssystem bibehålls : En studie av miljöarbetet på Tekniska Verken i LinköpingHaglund, Marie January 2007 (has links)
En organisation som arbetat med sitt miljöledningssystem en längre tid kan komma att ställas inför olika problem bl.a. att engagemanget för miljöarbetet minskar inom organisationen. Ett sätt att minska denna risk är att bedriva en god kommunikation inom organisationen och miljöledningssystemet. Syftet med denna uppsats är att studera hur interna aktörer på ett miljöföretag kan uppleva arbetet med ett miljöledningssystem. Detta har undersökts utifrån tre frågeställningar - Hur uppfattar interna aktörer på ett miljöföretag, så som Tekniska Verken, arbetet med ett miljöledningssystem? Vilka skillnader i synsätt finns? - Hur uppfattar interna aktörer på ett miljöföretag, så som Tekniska Verken, miljökommunikationen? - Hur kan en organisation arbeta för att bibehålla engagemanget för arbetet inom sitt miljöledningssystem? Studien utfördes på Tekniska Verken i Linköping där jag genomförde fyra fokusgrupper med personer som arbetar med miljöledningssystemet på olika nivåer. Resultatet från fokusgrupperna analyserades och sammanställdes, för att sedan diskuteras. Utifrån diskussionen drogs ett antal slutsatser. Slutsatserna kan sammanfattas med att för att alla medarbetare ska se på miljöledningssystemet på samma sätt och känna ett fortsatt engagemang för systemet är det viktigt att organisationen har en tydlig vision för miljöledningssystemet som tydliggör vad de vill med det och vilken nytta de ska ha av systemet i det fortsatta miljöarbetet. För att bibehålla engagemanget för arbetet inom miljöledningssystemet är det också viktigt att det finns en fungerande kommunikation för att bl.a. kommunicera ut resultaten som uppnåtts med hjälp av miljöledningssystemet.
|
Page generated in 4.7182 seconds