Spelling suggestions: "subject:"föräldrars upplevelser"" "subject:"1föräldrars upplevelser""
1 |
Att samtala i mötet om åtgärdsprogram : En kvalitativ studie av föräldrars upplevelserÖrtenblad, Radia January 2010 (has links)
<p>Föreliggande studie handlar om föräldrars upplevelser av mötet med skolans personal samt om samtalet där åtgärdsprogram upprättas. Målgruppen för undersökningen är föräldrar. Den genomgående metoden är kvalitativa intervjuer, där sex föräldrar ingår.</p><p>Av resultatet framgår att dessa föräldrar anser sig ha ett bra samarbete med skolans lärare. Det som nämns av föräldrarna som avgörande för en bra respektive mindre bra dialog med skolan är <em>läraren.</em></p><p>Grunden till att en elev får stöd eller inte återfinns i utvecklingssamtalet. Samtliga föräldrar i undersökningen refererar till det samtalet och dess betydelse för fortsatt samarbete mellan skola och hem. En bestämmande faktor för om stöd ska sättas in eller inte är även i detta fall läraren.</p><p>Studien visar att i de fall dialog finns mellan föräldrar och skola, upprättas åtgärdsprogrammet genom samarbete. Dessa föräldrar känner att de har möjlighet att påverka utformningen av åtgärdsprogrammet. Inga åtgärder är på förhand formulerade från skolans sida.</p>
|
2 |
Att samtala i mötet om åtgärdsprogram : En kvalitativ studie av föräldrars upplevelserÖrtenblad, Radia January 2010 (has links)
Föreliggande studie handlar om föräldrars upplevelser av mötet med skolans personal samt om samtalet där åtgärdsprogram upprättas. Målgruppen för undersökningen är föräldrar. Den genomgående metoden är kvalitativa intervjuer, där sex föräldrar ingår. Av resultatet framgår att dessa föräldrar anser sig ha ett bra samarbete med skolans lärare. Det som nämns av föräldrarna som avgörande för en bra respektive mindre bra dialog med skolan är läraren. Grunden till att en elev får stöd eller inte återfinns i utvecklingssamtalet. Samtliga föräldrar i undersökningen refererar till det samtalet och dess betydelse för fortsatt samarbete mellan skola och hem. En bestämmande faktor för om stöd ska sättas in eller inte är även i detta fall läraren. Studien visar att i de fall dialog finns mellan föräldrar och skola, upprättas åtgärdsprogrammet genom samarbete. Dessa föräldrar känner att de har möjlighet att påverka utformningen av åtgärdsprogrammet. Inga åtgärder är på förhand formulerade från skolans sida.
|
3 |
En liten gnista i mörkret : Föräldrarnas upplevelser när deras barn vårdas palliativtItani, Bouchra, Obeid, Marwa January 2015 (has links)
Palliativ vård innebär att sjukdomen inte går att botas längre. Den syftar till att lindra lidandet samt främja livskvaliteten. Föräldrar är barnets närmaste närstående därför har de en viktig roll i den palliativa vården och har ett stort ansvar för den sjuke. Att vara förälder till ett barn som vårdas palliativt är väldigt ansträngande, intensivt och stressigt. Hela familjens livssituation förändras drastiskt och resulterar i en begränsad vardag. Det är viktigt att tillgodose både föräldrarnas och barnets behov då den palliativa vården blir ett av de viktigaste momenten i barnets sista tid. Syftet med litteraturstudien är att belysa vad som upplevs betydelsefullt för föräldrar till barn som vårdas palliativt. Det finns flera olika faktorer som bidrar till en fungerande palliativ vårdprocess. Faktorer såsom kontinuitet, kommunikation och stöd anses vara av stor betydelse. Sjuksköterskan har en ledande roll i teamet vilket gör att hon har ansvaret att bemöta varje familj som unik, med egna individuella behov. Brist på kunskap hos sjuksköterskan kan orsaka problem som kan göra att vården kan brista och framkalla lidande samt försämra livskvaliteten. I litteraturstudien inkluderas elva kvalitativa vetenskapliga artiklar som ligger till grund för litteraturstudiens resultat vilket sammanställdes och kvalitetsgranskades. Ur detta framkom två huvudteman och fyra subteman. Författarna har valt ut två faktorer ur resultatet för att diskutera.
|
4 |
Föräldrars upplevelser av missfallAptowitzer, Camilla, Berglund, Therese January 2018 (has links)
Bakgrund: Missfall innebär att en graviditet avslutas ofrivilligt. Vilket förekommer i mer än hälften av alla kända graviditeter. Missfall har ofta en negativ påverkan på hälsa. Även om missfallet fysiskt drabbar kvinnan är det viktigt att den tillhörande partnern ej glöms bort. Kvinnor som genomgått missfall och inte bearbetat förlusten löper stor risk att drabbas av psykisk ohälsa. Därav är det som sjuksköterska viktigt att bemöta dessa patienter med en professionell och empatisk omvårdnad. Syfte: Litteraturstudiens syfte var att beskriva föräldrars upplevelser av missfall samt vilka undersökningsgrupper som beskrivs i studierna. Metod: En deskriptiv design av tio artiklar med kvalitativ ansats har använts i litteraturstudien. Huvudresultat: Ett missfall kan medföra stor sorg med emotionell och fysisk påverkan hos föräldrarna. I denna utmanade sorgeprocess finns ofta behov av vägledning och stöd som innebär att sjuksköterskans omvårdnadsroll blir ovärderlig genom att erbjuda stöd och bekräftelse till dessa patienter. Den metodologiska aspekten i studierna var undersökningsgrupper där majoriteten av deltagarna var kvinnor. Åldersspannet på deltagarna var 22–47 år och samtliga missfall inträffade före graviditetsvecka 20. Slutsatser: Missfall upplevdes vanligtvis som en svår händelse, emotionellt påfrestande för föräldrarna där sorg ofta infann sig. Därav sågs ett stort behov av emotionellt stöd hos de drabbade. Föräldrar som i sorgeprocessen blev bekräftade och fick stöd upplevde att de hade en förmåga att kontrollera sin sorg på ett bättre sätt än de som inte blev bekräftade eller där stöd uteblev. Sjuksköterskor bör således besitta god kunskap i att bemöta dessa patienter med empati, bekräftelse och vägledning.
|
5 |
Föräldrars upplevelser av att leva med ett barn med typ 1-diabetes : En litteraturstudieBerggren, Johanna, Johansson, Amanda January 2016 (has links)
No description available.
|
6 |
Derformitetskirurgi i växande barns ryggar : En intervjustudie om föräldrars upplevelserLindström Nilsson, Maria January 2012 (has links)
Introduction: Children in early age diagnosed with scoliosis and in need of surgery will grow up to undergo several operations in the back. Parents play a major role in the care of their children during hospitalization. Purpose: The purpose of this study was to investigate parents´ experiences of having a child diagnosed with scoliosis before the age of five undergoing repeated surgeries in the back. Method: The study had a qualitative descriptive design. Five parents with children aged 5-15 years, who have undergone several operations were interviewed about there experiences of the child’s illness and treatment. Phenomenological-hermeneutical analyze where used. Results: The parents felt a sense of shock when they were told about their child’s diagnose and treatment. Continuity of personnel and clear information about there child’s illness and treatment has been considered important. The repeated operations and hospital stays have given them experience of their children’s reactions and needs, which has created a sense of calm with the parents Conclusion: Information and continuity were important component to make the parents feel included and confident. The experiences of the recurring operations provided some form of security as they recognized the child’s reactions as the same time the parents concern about the child relating to the operations will always be. / Inledning: Barn som i tidig ålder får diagnos skolios och behöver opereras, kommer under uppväxten att genomgå flera operationer i ryggen. Föräldrarna har en stor roll vid vården av deras barn. Syfte: Syftet med studien var att undersöka föräldrars upplevelser av att ha ett barn som före fem års ålder diagnostiserats med skolios och genomgått upprepade operationer i ryggen. Metod: Studien har en kvalitativ deskriptiv design. Fem föräldrar med barn i ålder 5-15 år som genomgått upprepade skoliosoperationer intervjuades om sina upplevelser av barnets sjukdom och behandling. Fenomenologisk-hermeneutisk analysmetod användes. Resultat: Föräldrarna upplevde en känsla av chock när de fick beskedet att deras barn hade skolios och behövde operera ryggen. Kontinuitet hos personalen och tydlig information om barnets sjukdom och behandling har upplevts viktig av föräldrarna. De upprepade operationerna och sjukhusvistelserna har gett föräldrarna erfarenheter om barnets reaktioner och behov under vårdtillfället vilket skapat en trygghet. Sina egna känslor av oro, rädsla och maktlöshet har de försökt att undanhålla barnet. Slutsats: Informationen och kontinuitet var viktiga komponenter för att föräldrarna skulle känna sig delaktiga och trygga. Erfarenheten av de upprepade operationerna gav trygghet då föräldrarna kände igen barnets reaktioner samtidigt som oron över barnet i samband med operationerna aldrig försvinner.
|
7 |
Att ha ett barn med diabetestyp 1, hur upplever föräldrarna det? : En beskrivande litteraturstudieKullberg, Matilda, Ljungkvist, Rebecca January 2020 (has links)
Bakgrund: Diabetes typ 1 är en kronisk autoimmun sjukdom och en av de vanligaste kroniska sjukdomarna hos barn i Sverige. Det kan uppstå en kris för familjemedlemmar när barnet insjuknar i diabetes typ 1 på grund av komplexa interaktioner mellan dagsaktiviteter, insulin och mat. Inom sjukvården finns det idag brister i hur man bemöter barnet och familjen. Syfte: Att sammanställa och beskriva det vetenskapliga underlag som finns gällande föräldrarnas upplevelser av att leva med barn som har diabetes typ 1. Metod: En beskrivande litteraturstudie som baserats på 12 vetenskapliga artiklar som var av kvalitativ ansats, som tagits fram efter relevans- och kvalité. Databassökning utfördes via Cinahl. Huvudresultat: Föräldrarnas vardag bestod av att ständigt planera efter sjukdomen och dess behandling, samtidigt som dagliga jobbiga utmaningar uppkom. Detta kunde senare leda till att föräldrarna till barnet med diabetes typ 1 utvecklade psykisk ohälsa och därmed försämrad livskvalité. Föräldrar upplevde även bristfälligt stöd från sjukvården och skola angående diabeteshanteringen. Slutsats: När ett barn drabbas av diabetes typ 1 påverkas inte bara barnet utan också deras föräldrar eller annan typ av vårdnadshavare. Sjukdomen bidrar till dagliga begränsningar, påfrestningar och utmaningar för föräldrarna. Viktigt att sjuksköterskor tar föräldrarnas upplevelser och känslor på allvar genom att upplevelserna är individuella. Om sjuksköterskan får en bättre förståelse så kan de stötta föräldrarna bättre vilket leder till att föräldrarna blir tryggare i barnets diabeteshantering, som kan leda till en förbättrad livskvalitet för hela familjen men även till att de blir en minskad belastning för sjukvården.
|
8 |
När världen faller samman: föräldrars upplevelser av att ha ett barn diagnostiserat med akut lymfatisk leukemi : En litteraturstudie / When the world falls apart: parents’ experiences of having a child diagnosed with acute lymphocytic leukemia : A literature studyAlmgren Hedström, Lina, Johansson, Lovisa January 2022 (has links)
No description available.
|
9 |
Föräldrars upplevelser av att leva med ett barn som vårdas palliativt.Bergsten, Regina, Grandahl, Estelle January 2021 (has links)
Sammanfattning Bakgrund: När sjukdomstillståndet hos barn med livshotande- eller livsbegränsande tillstånd inte kan förbättras bör pediatrisk palliativ vård implementeras. Vårdformen fokuserar på att förbättra patienter och föräldrars livskvalitet. För att möjliggöra detta bör den vara symtomlindrande, inkludera olika sjukdomar samt tillämpa ett holistiskt synsätt av barnet. Däremot finns ett otillräckligt antal specialiserad vårdpersonal inom området med tillräcklig kunskap, vilket påverkar familjer till barn som vårdas palliativt negativt. Syfte: Syftet var att beskriva föräldrars upplevelser av att leva med ett barn som vårdas palliativt. Metod: En beskrivande litteraturstudie baserad på elva artiklar som identifierades genom sökning i databasen PubMed med sökord relevanta för valt ämnesområde. En artikel utgjordes både av en kvalitativ samt kvantitativ ansats. Resterande tio artiklar utgjordes av en kvalitativ ansats. Huvudresultat: Sex teman identifierades som sammanfattade föräldrars negativa samt positiva upplevelser. De utgjordes av Kommunikation och information mellan föräldrar och vårdpersonal, Att fatta beslut vid pediatrisk palliativ vård, Familjelivet och relationers påverkan,Föräldrars känslor och dess påverkan, Vårdpersonal och vårdmiljö samt Känslomässigt, socialt och ekonomiskt stöd. Slutsats: Positiva upplevelser var mindre förekommande än negativa. Föräldrars negativa upplevelser utgjordes bland annat av bristande kommunikation och information, vilket försvårade beslutsfattning. Vårdpersonalen uppfyllde inte alltid föräldrarnas behov eller förväntningar. Även ekonomiska aspekter påverkade upplevelserna negativt. De negativa upplevelserna resulterade i känslor där samtliga föräldrar upplevde behov av stöd. Resultatet påvisade globala skillnader i föräldrars förutsättningar och upplevelser.
|
10 |
Föräldrar till barn med Downs syndrom : Upplevelser av bemötandet och stödet från vårdpersonalen under barnets första levnadsårAlex, Naima, Johansson, Sara January 2015 (has links)
Bakgrund Downs syndrom är en funktionsnedsättning orsakad av en kromosomavvikelse. Att föda ett barn med Downs syndrom innebär för många föräldrar en krissituation. För att hantera denna situation tillämpas olika copingstrategier. För vårdpersonalen kan familjefokuserad omvårdnad möjliggöra ett mer positivt bemötande och ett bättre stöd till föräldrarna. Syfte Syftet med denna litteraturöversikt var att beskriva hur föräldrar till barn med Downs syndrom upplever bemötandet och stödet från vårdpersonalen under barnets första levnadsår. Metod En litteraturöversikt valdes som metod. Databassökningar genomfördes i tre olika databaser. Efter bearbetning av samtliga artiklar inkluderades 15 av dessa i resultatet. De inkluderade artiklarna genomgick en kvalitetsbedömning och sammanställdes i en matris. Resultat Fyra områden identifierades. Känslor av bland annat sorg och chock omgav föräldrarna den första tiden efter födseln och många föräldrar upplevde en svårighet att anpassa sig till den nya livssituationen. Föräldrarna hade ett stort behov av information och brister urskiljdes kring hur informationen förmedlades. Stödet från omgivningen påverkade också föräldrarnas möjligheter till coping. Vårdpersonalens agerande kunde påverka föräldrarnas coping både positivt och negativt. Många föräldrar upplevde det positivt att träffa andra föräldrar till barn med Downs syndrom. Slutsats Föräldrarna hade många upplevelser av bemötandet och stödet från vårdpersonalen. Upplevelserna var både positiva och negativa och de medförde konsekvenser för föräldrarnas coping. Med kunskap om vad som kan påverka föräldrarnas upplevelse av vården kan vårdpersonalen förbättra möjligheterna till en bättre och mer professionell vård samt hjälpa föräldrar till en snabbare anpassning till den nya livssituationen.
|
Page generated in 0.0697 seconds