Spelling suggestions: "subject:"graviditet"" "subject:"graviditets""
71 |
Stress inför och under föräldraskapet : - en enkätundersökningWalter, Hanna January 2014 (has links)
Syftet med studien var att undersöka blivande mammors och pappors upplevelser av stress inför och under föräldraskapet och jämföra eventuella skillnader. Metod. Blivande föräldrar i Västernorrland rekryterades till studien i samband med rutinultraljudet. Föräldrarna besvarade en enkät vid tre tillfällen, i mitten på graviditeten, två månader samt ett år efter förlossningen. Svaren har analyserats med SPSS. Resultat. Resultatet visade att det föreligger skillnader mellan blivande föräldrars upplevelser av stress. Stress mätt över tid minskade bland mammor respektive bland pappor. Det fanns även skillnader i upplevelser av stress i relation till bakgrundsfaktorer. Under graviditeten var upplevelsen av stress störst bland de i åldersgruppen 25-35 år, de som väntade sitt första barn samt de med en högre utbildning. Två månader efter förlossningen uppgav nyblivna mammor, de i åldersgruppen 25-35 samt de som fått sitt första barn en högre stress. Ett år efter förlossningen förelåg endast en skillnad mellan mammor och pappor, där mammor var mer stressade. Konklusion. Det föreligger skillnader mellan mammor och pappors upplevelser av stress. För ökad förståelse och för att kunna erbjuda adekvat stöd till blivande föräldrar bör ytterligare forskning bedrivas. / The purpose of this study was to investigate the prospective mothers 'and fathers ' experiences of stress before and during parenthood and compare any differences. Method. Expectant parents in Västernorrland enrolled in the study in conjunction with routine ultrasound. Parents answered a questionnaire on three occasions, in the middle of pregnancy, two months and one year after childbirth. The responses were analyzed with SPSS. Results. The results showed that there are differences between the prospective parents' experiences of stress. Estimated stress measured over time fell among mothers and among fathers. There were also differences in the experience of stress in relation to background factors. During pregnancy, the experience of stress was greatest in those aged 25-35 years, those who were expecting their first child and those with a higher education. Two months after delivery indicated that mothers,those who were aged 25-35 years, and those who had their first child a higher level of stress. A year after giving birth was only one difference between mothers and fathers, where mothers were more stressed. Conclusion. There are differences between mothers 'and fathers ' experiences of stress. For better understanding and to provide adequate support to expectant parents, further research should be conducted.
|
72 |
Att främja fysisk aktivitet hos gravida kvinnor / To promote physical activity among pregnant womenAlfredsson, Pontus, Hildorzon, Julia January 2014 (has links)
Bakgrund: Det sker en ökning i västvärlden av gravida kvinnor som är överviktiga eller lider av fetma. Närmare 40 procent av de gravida i Sverige är överviktiga och drygt 10 procent är feta. Så många som en tredjedel av gravida kvinnor klassas som fysiskt inaktiva. Detta gör området folkhälsovetenskapligt relevant då fysisk inaktivitet och övervikt har samband med flera folksjukdomar. Syfte: Studiens syfte var att beskriva hur fysisk aktivitet främjas hos gravida kvinnor. Metod: Tio vetenskapliga artiklar granskades inom området för att skapa en kunskapsöversikt. Utifrån dessa skapades tre teman, detta gör studien till en litteraturstudie. Resultat: Det finns flera olika faktorer som påverkar den gravida kvinnans fysiska aktivitet. Bland dessa finns symptom som uppstår under en graviditet som exempelvis att kroppen förändras. Omgivning och miljö såsom socialt stöd och förutsättningar till fysisk aktivitet kring bostaden har även visats påverka den fysiska aktiviteten. Effektiva interventioner är rådgivning inom kost och träning samt konkreta mål som är lätta att mäta, t.ex. stegräknare. Slutsats: Slutsatsen av denna studie var att flera faktorer främjar gravida kvinnors fysiska aktivitet. Gravida kvinnor är benägna att följa mödrahälsovårdens råd och därför kan interventioner där mödravården och de främjande faktorerna med fördel integreras. / Background: There is a gradual percentage increase in pregnant women who are overweight or obese in the west hemisphere. In Sweden, nearly 40 percent of those women are overweight and 10 percent are obese. One third of them are physically inactive which makes the research within public health highly relevant. Aim: To promote physical activity amongst pregnant women. Method: Ten research articles on the topic were reviewed to achieve a deeper understanding. By summarizing the most important and relevant points brought up in each article, a conclusion was formed. Those points where then categorized into three themes, which turned the study into a type of literature. Results: There are many factors that impact the pregnant women’s physical activity. These factors can be triggered by the actual pregnancy, such as symptoms causing the body to change. Location and environment is seen as important to help the promotion, such as social support and access to activities close to home. Effective interventions are diet and exercise consultations and measurable goals by using pedometers. Conclusion: The conclusion of this study was that several factors promoting pregnant women’s physical activity. Pregnant women are likely to follow the prenatal cares advice and therefore can interventions designed with the promoting factors integrated to prenatal care to achieve goals of public health.
|
73 |
Varför kvinnor fortsätter att röka under graviditeten : En litteraturöversiktHassanali, Nilam, Beatrice, Edvardsson January 2015 (has links)
Bakgrund: Kvinnor som röker kan drabbas av minskad fertilitet och det kan ta längre tid för dem att bli gravida. Forskning visar att rökning i samband med graviditet bland annat kan leda till missfall, låg födelsevikt och plötslig spädbarnsdöd. En stor andel av dessa kvinnor är medvetna om riskerna rökning under graviditet kan medföra men trots det fortsätter de att röka. Om vårdgivaren är medveten om de bakomliggande faktorerna till kvinnornas rökbeteende kan hen erbjuda kvinnan en individanpassad omvårdnad. För att kunna erbjuda rätt vård är personcentrerad omvårdnad viktigt. Syfte: Syftet var att beskriva vad som gör att kvinnor fortsätter röka under graviditeten. Metod: Litteraturöversikt med en beskrivande design av både kvalitativa och kvantitativa studier. Resultat: Nio faktorer som påverkar kvinnans fortsatta rökbeteende under graviditeten har hittats. Faktorerna är: nikotinberoende, relationsrelaterade problem, stress, behov av egentid och avslappning, partnern, brist på kunskap och motivation, sociala nätverk, förträngning samt bristande stöd från vårdgivaren. Slutsats: Det är viktigt att sjuksköterskan förstår varför en kvinna väljer att röka under graviditetsperioden. Förstår sjuksköterskan vad som ligger bakom rökbeteendet hos den gravida kvinnan kan det bli lättare för hen att erbjuda rätt vård. / <p>+</p>
|
74 |
Att upptäcka en ätstörning hos den gravida kvinnan : Ett stöd för sjuksköterskeprofessionen / How to detect an eating disorder in the pregnant woman : A resource for the Nursing ProfessionHylander, Fanny, Kvamme, Jennie January 2015 (has links)
Ätstörningar i samband med graviditet är ett växande, dolt problem. Kvinnor som lider av en ätstörning väljer i många fall att dölja sina symtom, inte minst under en graviditet. Tecken kan vara svåra att se, vilket ställer stora krav på att sjuksköterskan är väl insatt i de tecken och symtom som tyder på att en ätstörning förekommer. Syftet med studien var att beskriva tecken och symtom på att en ätstörning förekommer i samband med en graviditet. Metoden som användes var en litteraturstudie, där resultatdelen baserades på elva vetenskapliga artiklar. Analysen mynnade ut i fyra kategorier: kontrollerad kosthållning och vikt, utsatta livssituationer, förvrängd självbild samt depression och ångest. Resultatet påvisade en oro, starkt kopplad till den egna vikten, samt kroppens form. Smalhetsidealet i dagens samhälle sätter stor press på kvinnor och deras utseende. Kvinnor i sårbara livsituationer och med låg självkänsla, var mer benägna att utveckla en ätstörning i samband med en graviditet än kvinnor med stabil livsituation och god självkänsla. Sjuksköterskan behöver vara lyhörd för tecken och symtom på att en ätstörning förekommer i samband med graviditet. God kommunikation är av stor vikt för att nå fram till patientgruppen. Ytterligare forskning kring hur sjuksköterkor skall arbeta med gravida kvinnor, efter upptäckten av att en ätstörning förekommer, är av intresse. / Eating disorders in pregnancy is a growing, yet hidden problem. Women who suffer from an eating disorder often choose to hide their symptoms, especially during a pregnancy. Signs which indicate that an eating disorder occurs during the pregnancy may be difficult to detect. This is a dilemma and therefore the nurse has to be familiar with signs and symptoms which may occur. The aim of the study was to describe signs and symptoms of eating disorder during a pregnancy. A literature study was accomplished as a method, where the result was based on eleven scholarly articles. The analysis of the study culminated into four categories: controlled diet and weight control, tough circumstances in life, distorted self-image and depression and anxiety. The result demonstrates a concern, strongly related to the perception of an individual’s weight and body shape. The idea of being slim in today’s society puts a lot of pressure on women and their appearance. Women in vulnerable circumstances of life and with low self-esteem, were more likely to develop an eating disorder during pregnancy. Therefore the nurse has to be alert to detect symptoms and signs of eating disorders during pregnancy. Good communication is of importance to reach out to the patient group. Additional research about nursing of pregnant women after discovering that an eating disorder occurs, is of interest.
|
75 |
Partner violence during pregnancy, psychosocial factors and child outcomes in Nicaragua /Valladares Cardoza, Eliette, January 2005 (has links)
Diss. (sammanfattning) Umeå : Univ., 2005. / Härtill 4 uppsatser.
|
76 |
Diagnostic aspects of fear of childbirth /Zar, Margareta, January 1900 (has links)
Diss. (sammanfattning) Linköping : Univ., 2001. / Härtill 5 uppsatser och 2 appendix.
|
77 |
Women with traumatic spinal cord injury : sexuality, pregnancy, motherhood, quality of life /Westgren, Ninni, January 1900 (has links)
Diss. (sammanfattning) Stockholm : Karol. inst. / Härtill 5 uppsatser.
|
78 |
The impact of maternal morbidity on fetal growth and pregnancy outcome in Mozambique /Bique Osman, Nafissa, January 1900 (has links)
Diss. (sammanfattning) Stockholm : Karol. inst. / Härtill 6 uppsatser.
|
79 |
Assessing antenatal care in rural Zimbabwe /Majoko, Franz, January 2005 (has links)
Diss. (sammanfattning) Uppsala : Uppsala universitet, 2005. / Härtill 5 uppsatser.
|
80 |
Fysisk aktivitet under graviditet : En intervjustudie om gravida kvinnors upplevda fysiska aktivitetsnivå samt rådgivningCronwall, Louise, Wedmark Strand, Sandra January 2018 (has links)
Gravida rekommenderas att vara fysiskt aktiva 150 minuter per vecka, måttlig intensitet. Under graviditet är fysisk aktivitet en viktig källa för god hälsa. Tidigare studier har visat att rådgivning som hjälpmedel har varit effektfullt för att främja en hälsosam livsstil under graviditet. Syftet med studien var att undersöka hur gravida eller nyförlösta kvinnor upplevde informationen och rekommendationerna om fysisk aktivitet under graviditet. Metoden som användes var semi-strukturerade intervjuer. Ett målinriktat urval som inkluderade sju personer. Kvalitativ innehållsanalys användes för att analysera det insamlade datamaterialet. Resultatet redovisades i form av fyra kategorier och dessa var kunskap, rekommendationer, fysisk aktivitet samt motivation. Alla kvinnor som deltog i studien hade upplevt samma bristande information gällande fysisk aktivitet. Alla var även medvetna om att fysisk aktivitet kunde gynna dem för att må bra. Kvinnorna upplevde en större motivation till att komma igång igen efter graviditeten. Slutsatsen av studien visade att kunskapen om fysisk aktivitet under graviditet inte var stor. Om gravida hade kunskap om fördelarna med att vara fysiskt aktiv hade det kunnat öka motivationen som i sin tur resulterat i att gravida kvinnors aktivitetsnivå ökat.
|
Page generated in 0.0272 seconds