Spelling suggestions: "subject:"massive concrete structures"" "subject:"assive concrete structures""
1 |
Designing Roller compacted concrete (RCC) dams / Dimensionering av RCC (Roller Compacted Concrete) dammarAl Baghdady, Shayma, Khan, Linnea January 2018 (has links)
Concrete is the most common building material in the world and it consists of aggregates,cement and water that harden over time, it is also known as a composite material. The use ofconcrete is very versatile due to its resistance to wind and water and its ability to withstandhigh temperature. These qualities make concrete a suitable building material for largestructures such as dams.A dam is a huge construction that needs massive amount of concrete to build it with and thatleads to high cost, so alternative methods should be considered to minimize the cost ofconstructing the dams. One method is building the dams with Roller Compacted Concrete(RCC), which by definition is a composite construction material with no-slump consistency inits unhardened state and it has achieved its name from the construction method. The definitionfor a no-slump consistency is a freshly mixed concrete with a slump less than 6 mm. TheRCC is placed with the help of paving equipment and then it is compacted by vibrating rollerequipment. The RCC ingredients are the same as for the conventional concrete but it hasdifferent ratios in the materials that are blended to produce the concrete. It differs when itcomes to aggregates because both similar aggregates used in conventional concrete oraggregates that do not fulfill the normal standards can be used in the RCC mixtures. Thismeans, for example that aggregates found on the construction site can be used for the RCC.Compared to when constructing a conventional concrete dam, which is usually built in largeblocks, the RCC dam are usually built in thin, horizontal lifts, which allows rapidconstruction. This reduces the amount of formwork, but also the demand for man-hours areless due to the usage of machines for spreading and compacting, ultimately making it acheaper method. Building with RCC has become very popular around the world because of itsadvantages and new methods have been developed over the past two decades, adapted to theexperience gained after each project. All RCC dams that has been built, usually faceschallenges both during and after construction, and it includes everything from temperaturevariations, cracks to leakage.The main purpose of this master thesis is to create a guideline for how to design and constructdams with RCC and the idea is to be able to use it as a basis for future dams. Therequirements of Eurocode 2 and RIDAS are the basis of the criteria that the dam must fulfilland information of what is expected of the RCC is presented in this thesis. Furthermore anexample for design of an existing embankment dam to an RCC dam has been presented in thisthesis. The embankment dam needs to be rebuilt in order to increase the safety of the dam andthe goal of the case study was to determine the dimensions of the new RCC dam. / Betong är det vanligaste byggmaterialet i världen och det är ett material som består av ballast,cement och vatten som härdas över tiden, även känt som ett komposit material. Användningenav betong är mycket mångsidig tack vare dess motståndskraft mot vind och vatten och dessförmåga att motstå höga temperaturer. Dessa egenskaper gör betong ett lämpligt byggmaterialför stora strukturer som dammar.En dam är en enorm konstruktion som kräver massiva mängder av betong för att bygga denmed och det leder till höga kostnader, därför bör alternativa metoder övervägas för attminimera dessa. Ett förslag till en metod är att bygga dammar med Roller CompactedConcrete (RCC), som per definition är ett komposit material med ett sättmått på mindre än 6mm i sitt ohärdade tillstånd. RCC har erhållit sitt namn från sin byggmetod, då den sprids medhjälp av utrustning för att lägga vägar och sedan kompakteras den med en traktordrivenvibratorvält. Ingredienserna för RCC är samma som för konventionell betong, men den storaskillnaden utgörs av att det är olika mängd-förhållanden av de material som blandas för attproducera denna betong. Det skiljer sig också när det gäller ballasten, eftersom både liknandeballast som används i konventionell betong eller ballast som inte uppfyller de normalastandarder kan användas för RCC. Det betyder att exempelvis, ballast som man erhåller påbyggarbetsplatsen kan användas för att producera RCC.I jämförelse med när man bygger en traditionell betongdamm, som vanligen byggs i storablock, så bygger man oftast en RCC damm i horisontella lager vilket ger möjligheten försnabbt byggande. Detta reducerar behovet av att använda gjutformar, men även antaletmantimmar på grund av användningen av maskiner för spridning och kompaktion. De härfaktorerna gör det till en billigare metod. RCC dammar har blivit populärt att bygga runt om ivärlden på grund av dess fördelar och nya metoder har utvecklats under de senaste 20 årenanpassade efter erfarenheten man har erhållit efter varje projekt. Alla RCC dammar sombyggts stöter ofta på utmaningar både under och efter byggandet och det har med, allt fråntemperatur variationer, sprickor, och läckage, att göra.Huvudsyftet med det här examensarbetet är att skapa en guide för hur man designar ochbygger en RCC damm och tanken är att man ska kunna använda den som en grund förframtida dammbyggen. Kraven från Eurokod 2 och RIDAS är grunden för kriterierna somdammen ska uppfylla och information om vad som förväntas av RCC är presenterat. Enfallstudie har gjorts, där ett exempel på en design för en RCC damm som ska ersätta enbefintlig fyllningsdamm i Hylte är presenterad. Fyllningsdammen är i behov av ombyggnationför att höja säkerheten av dammen och målet med fallstudien är att avgöra dimensionerna förden nya RCC dammen som ska placeras där.
|
2 |
Temperature reduction during concrete hydration in massive structuresLagundzija, Sandra, Thiam, Marie January 2017 (has links)
Concrete is one of the most used building materials in the world because of its good properties. However, cement which is one of the main components in concrete, produces a high amount of heat during the hydration process. The generated heat leads to temperature rise inside the structure. This temperature rise becomes an issue for massive concrete structures, such as hydropower plants and dams, since natural cooling is no longer sufficient. In combination with restrained boundary conditions, increasing temperatures result in tensile stresses causing thermal cracking of the structure. Reducing thermal cracking in a restrained massive concrete structure can be done by lowering or controlling the temperature rise. Several methods of cooling can be used to achieve this. These methods may be divided in pre-cooling and post-cooling methods. To pre-cool concrete the cement content can be reduced by replacing it with mineral additions such as limestone, fly ash, silica fume and ground granulated blast furnace slag. Another method is to increase the size of the aggregates or to pre-cool the aggregates. Ice can also be used to reduce the temperature at casting the concrete and reduce the amount of water that is needed in the mix. The main post-cooling method is cooling pipes, with cold water circulating in the pipes to cool the structure. This master thesis project focuses on comparing the possible methods to reduce the temperature in massive concrete structures. Simulations with the computer program HACON were performed to analyse the effect of these methods. The results from this study showed that cooling pipes gave the best reduction of the maximum temperature and the maximum temperature gradient by 42 % and 76 %, respectively. However, if cooling pipes were to be avoided, the best result of the studied mineral additions was with a replacement of 30 % fly ash resulting in almost the same reduction in maximum temperature but less than one third of the reduction in the gradient. The reduction obtained with fly ash was not as efficient as cooling pipes; therefore appropriate combinations of different pre-cooling methods were also studied. The results of the combination of fly ash, ice, and larger aggregates showed even better reduction of the maximum temperature reduction compared to cooling pipes. The results also showed that the obtained temperature reductions were almost independent from the thickness of the structure. This conclusion is however only valid for massive structures, where cases with 1.5 and 3.0 m were analysed. Further study may be on finding suitable combination of pre-cooling methods to avoid the use of cooling pipes, as well as analysing the cost for the different pre-cooling methods. / Betong är ett av de mest använda byggmaterialen i världen, tack vare dess goda egenskaper. Cement, som är en av huvudkomponenterna i betong, genererar en stor värmeutveckling under hydratationen. Värmeutveckling som genereras leder till temperaturhöjningar i strukturen. Denna temperaturhöjning blir således ett problem för massiva betong- konstruktioner, såsom vattenkraftverk och dammar, på grund av att den naturliga avkylningen inte längre är tillräcklig för att avlägsna värmen. I kombination med yttre och inre tvång resulterar högre temperaturer i dragspänningar som orsakar sprickor i strukturen. Minskningen av sprickbildning i en fastgjuten massiv betongstruktur kan ske genom att minska eller reglera temperaturhöjningen. För att göra det kan flera kylmetoder användas. Dessa metoder kan delas in i förberedande kylning och efterkylning. Med förberedande kylning kan cementhalten i betong reduceras genom ersättning med mineraltillsatser såsom kalksten, flygaska, silikastoft eller markgranulerad masugnsslagg. En annan metod är att öka ballastens storlek eller att kyla ballasten. Is kan användas både för att minska temperaturen vid gjutning av betong och reducera mängden vatten som behövs i blandningen. Den vanligaste efterkylningsmetoden är användning av kylrör med cirkulerande kallt vatten för att kyla strukturen, dvs. utan att ändra mängden värme som produceras av cementhydratationen. Denna uppsats ämnar jämföra olika metoder för att reducera temperaturen i massiva betongkonstruktioner. Simuleringar har genomförts med datorprogrammet HACON i syfte att analysera inverkan av olika metoder. Resultaten från studien visade att kylrör gav den bästa minskningen av den maximala temperaturen och den maximala reduktionen av temperaturgradienten med 42 % respektive 76 %. Om kylrör ska undvikas erhålls det bästa resultatet vid användning av 30 % flygaska, vilket resulterade i en snarlik minskning i maximal temperatur med mindre än en tredjedel av reduktionen av gradienten. Då reduceringen med flygaska inte var lika effektiv som med kylrör har lämpliga kombinationer av olika förberedande kylmetoder studerats. Resultatet av kombinationen med flygaska, is och större ballast visade en ännu effektivare minskning av den maximala temperaturreduceringen jämfört med kylrör. Vidare visade resultaten även att de erhållna temperaturreduceringarna nästan var oberoende av konstruktionens tjocklek. Denna slutsats kan endast tillämpas för massiva konstruktioner, där fall med en 1.5 och 3.0 m tjock vägg analyserades. Fortsatta studier kan vara att hitta fler lämpliga kombinationer av förberedande kylmetoder för att undvika användning av kylrör, liksom att analysera kostnaden för de olika förberedande kylmetoderna.
|
3 |
Alternative methods to prevent thermal cracking in concrete / Alternativa metoder för att förhindra termisk sprickbildning i betongBarchin, Alexander, Sedighi, Navid January 2019 (has links)
In the construction industry, concrete is the most common material, because of its good properties such as compressive strength and endurance. Concrete is a composition of several different materials where one of the main components is cement. When the hydration process starts, large amount of heat is generated. This leads to temperature rise within the structure. The heat development that takes place can become critical for massive structures such as dams and power plants, where natural cooling is not sufficient. This in combination with internal and external restraint resulting in tensions causing cracks in the structure. By controlling the temperature development, one can reduce the risk of cracking in massive structures. The controlling is divided into pre-cooling and post-cooling. Reduction of the risk for thermal cracking can be done in different ways. Parts of the cement in the concrete can be replaced by a pozzolan material such as silica fume, blast furnace slag or fly ash. Another method is to increase the size of the aggregates which makes it possible to reduce the cement content with remained strength. Cooling the aggregates or use of ice can also be used as a pre-cooling methods. The most common post-cooling method is the installation of cooling pipes. Pipes are installed between the reinforcement bars, in which one then pump through with cold water. This thesis aims at practicing the methods examined by Lagundžija & Thiam (2017). Focusing on those results that proved to be most effective, i.e. the combination of fly ash, ice and large aggregates. The results retrieved during the tests shows a significant increase in the compressive strength when using a combination of fly ash, ice and large aggregates. This gives us the opportunity to reduce the initial cement content. Reducing the cement content is the most effective factor regarding the heat development. When replacing amounts of the water with ice, it can be seen that the initial casting temperature was reduced. Further studies can be done to find the right amount of reduction of the cement that can be done while maintaining the required compressive strength. / Inom byggbranschen är betong det mest förekommande materialet, detta tack vare dess goda egenskaper, som till exempel tryckhållfasthet och uthållighet. Betongen utgörs av flera olika beståndsdelar där den centrala komponenten är cement. När cementets hydratationsprocess startar utvecklas en markant värmeutveckling. Detta leder till temperaturhöjningar inuti den nygjutna konstruktionen. Värmeutvecklingen kan bli kritisk för grövre konstruktioner, som till exempel dammar och kraftverk, där naturlig avkylning inte är tillräcklig. Detta i kombination med att inre och yttre tvång resulterar i dragspänningar som orsakar sprickor i konstruktionen. Genom att styra temperaturutvecklingen kan man minska risken för sprickbildning i massiva konstruktioner. Styrningen delas in i förberedande kylning och efterkylning. Reduktion av risken för termisk sprickbildning kan ske på olika sätt. Delar av cementen i betongen kan ersättas med ett puzzolant material som till exempel silikatstoft, masugnsslagg eller flygaska. En annan metod är att öka ballaststorleken vilket gör det möjligt att minska cementhalten med kvarvarande hållfasthet. Man kan även kyla ballasten alternativt blanda in is i mixen för att sänka den initiala temperaturen. Den mest förekommande efterkylningsmetoden är installation av kylrör. Det monteras in rör mellan armeringsjärnen, vilket man sedan pumpar kallt vatten igenom. Denna uppsats syftar på att praktiskt tillämpa de metoder som undersöktes av Lagundžija & Thiam (2017). Fokus på de resultat som visade sig vara mest effektiva, dvs kombinationen av flygaska, is och grov ballast. Resultaten som uppnåddes under de tester som utfördes visar en markant ökning i tryckhållfastheten vid användning av kombinationen med flygaska, is och grov ballast. Detta ger oss utrymmet att reducera den initiala cementhalten som används. Att minska cementinnehållet är den faktor som ger störst effekt gällande värmeutvecklingen. Fortsatta studier kan göras för att hitta rätt mängd reduktion av cementet som kan göras samtidigt som anvisad tryckhållfasthet bibehålls.
|
4 |
Stavebně technologický projekt rozhledny Vartovna u obce Seninka / Construction technological project of the lookout tower Vartovna near the Seninka villageStarnovský, Jakub Unknown Date (has links)
The diploma thesis deals with the complex construction of the Vartovna lookout tower near the village of Seninka. Within this work was prepared item budget, drawings of construction site equipment for the main construction stages, concreting scheme and landfill supply, time schedule of the whole construction, construction financing plan, number of workers, necessary machines and mechanisms with their deployment over time, technological regulation for monolithic foundations. hydraulic concrete structures, technological regulation for the assembly of the steel structure of the lookout tower, control and test plans for monolithic and prefabricated structures, the formwork scheme of all foundation structures, and safety and health protection at work.
|
Page generated in 0.1107 seconds