Spelling suggestions: "subject:"organisatorisk 2identifiering"" "subject:"organisatorisk avidentifiering""
1 |
Så nära men ändå så långt bort : En kvalitativ fallstudie om betydelsen av organisatorisk identifiering för svenska bemanningsföretagEdvardson, Josefine, Söderberg, Fanny January 2017 (has links)
Organisatorisk identifiering innebär att individer känner tillhörighet till en organisation. Vidare medför den organisatoriska identifieringen att individerna ser sig själva som en del av organisationen och strävar efter att uppnå organisationens mål. Forskningen indikerar att de anställdas organisatoriska identifiering har en positiv inverkan på deras arbetstillfredsställelse och ökar de anställdas benägenhet att stanna länge i organisationen. Då en hög personalomsättning är en stor kostnad för organisationer är därmed organisatorisk identifiering eftersträvansvärt för både individer och organisationer. Då forskningen om organisatorisk identifiering huvudsakligen utgår från traditionella organisationer, är forskningen om organisatorisk identifiering för bemanningsföretag begränsad. Detta med hänsyn till att den befintliga forskningen främst utgår från bemanningsföretagets anställdas perspektiv. Det är därmed inte fastställt huruvida organisatorisk identifiering är eftersträvansvärt för bemanningsföretag. Enligt forskningen har ledaren en stor påverkan på de anställdas organisatoriska identifiering. Ledarskapet i bemanningsbranschen skiljer sig dock från ledarskapet i traditionella organisationer. Detta med hänsyn till att bemanningsföretagets chefer inte alltid befinner sig på samma arbetsplats som de anställda, samt delar ledarskapet med cheferna i den organisation där de anställda arbetar. Då bemanningsföretagets anställda är uthyrda till en annan organisation och inte arbetar på bemanningsföretagets arbetsplats, försvåras den organisatoriska identifieringen. Därmed är det intressant att undersöka betydelsen av den organisatoriska identifieringen i en organisation där ledaren har begränsat inflytande över de anställda. För att generera en djupgående förståelse för detta, grundar sig arbetet på en kvalitativ fallstudie på bemanningsföretaget Adecco där följande problemformulering besvarats: I vilken utsträckning är organisatorisk identifiering eftersträvansvärt för bemanningsföretag, och hur kan bemanningsföretag påverka de anställdas organisatoriska identifiering? Syftet med arbetet är att öka förståelsen för betydelsen av organisatorisk identifiering för svenska bemanningsföretag, samt påvisa hur ledarna i bemanningsföretaget kan påverka de anställdas organisatoriska identifiering. För att öka förståelsen för i vilken utsträckning organisatorisk identifiering är eftersträvansvärt för bemanningsföretag har en fokusgrupp med tre chefer i bemanningsföretaget, samt tio semistrukturerade intervjuer med bemanningsföretagets anställda genomförts. De semistrukturerade intervjuerna avsåg dessutom påvisa hur ledarna i bemanningsföretaget kan leda de anställda för att påverka den organisatoriska identifieringen. Arbetets resultatet visar att organisatorisk identifiering i hög utsträckning är eftersträvansvärt för svenska bemanningsföretag. Detta med hänsyn till att organisatorisk identifiering främjar de anställdas välmående och på sikt även förbättrar bemanningsföretagets organisatoriska resultat. Vidare visar resultatet att de anställdas välmående dessutom påverkas av gemenskapen på arbetsplatsen. Avslutningsvis visar resultatet att bemanningsföretagets ledare bör utöva ett proaktivt ledarskap för att påverka de anställdas organisatoriska identifiering.
|
2 |
Välkommen tillbaka till arbetsplatsen : En studie om anställdas organisatoriska identifiering vid förändrade arbetsformerAho, Isabelle, Holmgren, Tilda January 2023 (has links)
Under året 2023 som denna rapport skrivs har covid-19 pandemin till slut planat ut någorlunda och samhället har börjat återgå till det nya normala. Covid-19 pandemin var en lång utdragen tid som i vågor påverkade världen, Sverige var ett av det länder som blev påverkat och det land som studien tar sin utgångspunkt ur. Något som blev märkbart under pandemin var hur de flesta organisationer blev tvungna att införa distansarbete till följd av de rekommendationer och restriktioner som gällde. Att organisationerna behövde införa distansarbete innebar att de anställda även fick genomgå större förändringar i sitt arbetsliv, så som att arbetet på plats övergick till att bli i princip helt och hållet på distans och även i stort blev helt digitalt. Trots att det varit väldigt populärt att undersöka hur covid-19 pandemin påverkat anställda i olika aspekter under de senaste åren, har det i denna studie identifierats väldigt lite forskning som undersöker specifikt hur anställdas organisatoriska identifiering påverkats av förändrade arbetsformer. Vidare finns det ingen identifierad forskning i denna studie som visar på hur anställda identifierar sig med sin organisatoriska efter att de återgått till att arbeta på plats igen efter distansarbete till följd av covid-19 pandemin. Vi har i denna kvalitativa studie till syfte att utforska hur anställda identifierar sig med sin organisation efter att de återgått till att arbeta på plats efter ett ofrivilligt infört distansarbete. Vi har i denna studie även som delsyfte att jämföra två grupper, varav ena gruppen påbörjat sin anställning innan deras organisation införde distansarbetet, och den andra gruppen har börjat sin anställning under det införda distansarbetet. Ett andra delsyfte för studien är även att utforska om introduktionen har en påverkan på den organisatoriska identifieringen under ovan givna förändringar. Totalt genomfördes 8 semistrukturerade intervjuer där respondenterna även fick svara på självskattningsfrågor i hur väl de identifierar sig med sin organisation. Resultatet visade på att de sociala interaktionerna hade en stark koppling till en hög identifiering. Desto bättre möjlighet till och upplevelse av de sociala interaktioner som funnits, desto högre tenderade respondenterna att skatta sig. Förutom möjligheterna och upplevelserna fann vi även att behovet av sociala interaktioner kan skilja sig mellan individer. Ytterligare visade resultatet inte på några specifika skillnader i hur anställda identifierar sig med sin organisation beroende på när de påbörjat sin tjänst samt att introduktionen har en påverkan men att de sociala interaktionerna hade en starkare påverkan. I och med de flertalet fördelar som organisatorisk identifiering kan leda till för både anställda och organisationer, kan vi med detta resultat därmed starkt rekommendera organisationer till att möjliggöra och underlätta för de sociala interaktionerna för de anställda, och att möta de anställdas behov av detta. / During the year 2023, when this report is being written, the covid-19 pandemic has finally leveled off to a reasonable degree and society has begun to return to the new normal. The Covid-19 pandemic was a long drawn-out period that affected the world in waves. Sweden was one of the countries that was affected and the country from which this study draws its respondents. Something that became noticeable during the pandemic was how most organizations were forced to introduce remote work as a result of the recommendations and restrictions that applied. The fact that the organizations needed to introduce remote work meant that the employees also had to go through major changes in their working life, such as that the work on site changed to being almost completely remote and also largely became digital. Despite the fact that it has been very popular to investigate how the covid-19 pandemic has affected employees in various aspects in recent years, very little research has been identified in this study that specifically examines how employees' organizational identification has been affected by changed work forms. Furthermore, there is no identified research in this study that shows how employees identify with their organization after they have returned to work on site again after remote work as a result of the covid-19 pandemic. In this qualitative study, we aim to explore how employees identify with their organization after they have returned to work on site after involuntarily being introduced to remote work. In this study, we also have as a partial aim to compare two groups, of which one group started their employment before their organization introduced telework, and the other group started their employment during the introduced telework. Another partial aim of the study is to explore whether the introduction has an impact on the organizational identification during the changes given above. A total of 8 semi-structured interviews were conducted where the respondents also had to answer self-assessment questions about how well they identify with their organization. The result showed that the social interactions had a strong connection to a high level of identification. The better the opportunity for and experience of the social interactions that existed, the higher the respondents tended to rate themselves. In addition to the opportunities and experiences, we also found that the need for social interactions can differ between individuals. Furthermore, the results did not show any specific differences in how employees identify with their organization depending on when they started their service, and that the introduction has an impact but that the social interactions had a stronger impact. With the numerous benefits that organizational identification can lead to for both employees and organizations, with this result we can therefore strongly recommend organizations to enable and facilitate the social interactions for employees, and to meet the employees' needs for this.
|
3 |
CSR och Organisatorisk Identifiering : En kvantitativ studie om anställdas uppfattning av CSR och deras organisatoriska identifiering / CSR and Organizational Identification : A quantitative study on employees' perception of CSR and their organizational identificationAndersson, Gustav, Ebbvik Neuman, Jonas January 2019 (has links)
Syfte: Syftet är att förklara sambanden mellan anställdas uppfattning av olika dimensioner av Corporate Social Responsibility (CSR) och deras Organisatoriska Identifiering (OID), samt hur antal anställda år i organisationen inverkar på sambanden. Metod: En modererad hierarkisk multipel regressionsanalys användes för att analysera sambanden mellan variablerna. Data samlades in via en enkät och urvalet bestod av 109 stycken anställda inom banker i Sverige. Resultat & slutsats: Resultatet visar att det existerar ett statistiskt signifikant samband mellan anställdas uppfattning av intern respektive extern CSR och OID. Antal anställda år är dock inte en statistiskt signifikant moderator mellan dessa samband. Däremot agerar antal anställda år som en prediktor till OID. Examensarbetets bidrag: Uppsatsen bidrar till en ökad kunskap om hur CSR påverkar anställda. Tidigare forskning som visar att en positiv uppfattning om CSR leder till en ökad organisatorisk identifiering bekräftas. Resultaten utvecklar den tidigare forskningen om hur olika dimensioner av CSR påverkar OID och visar att både intern och extern CSR har ett positivt samband med OID. Vi klargör också att antal anställda år inte modererar sambanden mellan CSR och OID och utreder därmed något tidigare forskning visat motstridiga resultat om. Teoretiskt bidrar uppsatsen också med att visa att antal anställda år är en prediktor till OID. Praktiska bidrag är resultat som visar att organisationer bör kommunicera både intern och extern CSR till deras anställda, oavsett antal anställda år. Förslag till fortsatt forskning: Resultaten i uppsatsen bekräftar delvis tidigare forskning men visar också på motstridiga resultat vilket talar för att det behövs ytterligare forskning inom området. Detta i form av att inkludera andra moderator/mediator variabler och även andra oberoende variabler. Framtida forskning bör också använda ett sannolikhetsurval där respondenterna har lika stor chans att bli valda och att inkludera andra branscher i populationen. / Aim: The aim of this thesis is to explain the relationships between employees' perception of different dimensions of Corporate Social Responsibility (CSR) and their Organizational Identification (OID), as well as how employees job tenure affects the relationships. Method: A moderated hierarchical multiple regression analysis was used to analyze the relationships between the variables. Data was collected via a survey and the sample consisted of 109 bank employees in Sweden. Result & Conclusions: The result shows that there exists a statistically significant relationship between employees' perception of internal and external CSR and OID. Furthermore, the job tenure is not a statistically significant moderator between these relationships. However, tenure acts as a predictor of OID. Contribution of the thesis: The thesis contributes to an increased knowledge of how CSR affects employees. Theoretically, the thesis supports previous research showing that employees' perception of CSR has a positive relationship with OID. Further theoretical advancements are that both internal and external CSR has a positive relationship with OID. We also clarify that employees’ tenure does not moderate the relationships between CSR dimensions and OID but rather that tenure is a predictor of OID. Practically, the thesis contributes with results that show that organizations should communicate both internal and external CSR to their employees, regardless of the tenure. Suggestions for future research: The results of the thesis partly confirm previous research, but also show conflicting results, which suggests that further research is needed in the field. This involves including other moderator/mediator variables and also other independent variables. Further research should also use a probability sample where the respondents have the same chance of being selected and should also include other industries and sectors.
|
4 |
Spridning och förankring av CSR i försäkringsföretag : — En studie om anställdas medvetenhet och involvering av företagens hållbarhetsarbeteTa, Hanna, Nätterqvist, Lovisa January 2020 (has links)
Intresset för hållbar utveckling har ökat under de senaste decennierna och likaså intresset hos företag i form av Corporate Social Responsibility (CSR) och hållbarhetsrapportering. Detta ökade engagemang leder till att företag behöver utveckla ett effektivt hållbarhetsarbete samt verksamma hållbarhetspolicys inom företaget. Däremot kan det vara svårt att säga hur väl de principer som fastställts i arbetet med CSR förankras internt inom företag. Problemet som studien undersöker är hur information om CSR sprids internt inom en organisation och vilka effekter informationskällorna får med hänsyn till de anställdas medvetenhet om och involvering i CSR-arbetet. En bransch som tidigare forskning menar redovisar minst icke-finansiell information är försäkringsbranschen. Syftet med studien är att beskriva hur försäkringsföretag arbetar med och informerar organisationen om CSR-beslut med fokus på hur hållbarhetsarbetet sprids och förankras inom organisationen. Genom att analysera hur olika led inom en organisation får information om CSR vill studien skapa förståelse över förankringen av CSR för att visa vilka interna effekter arbetet ger sett till anställdas medvetenhet och involvering. Studiens metod är av kvalitativ karaktär med ett interpretativt synsätt. Genomförandet av studien har gjorts genom att undersöka tre försäkringsföretag. Intervjuer med hållbarhets-ansvariga och anställda på respektive försäkringsföretag har gjorts för att erhålla olika led inom organisationsstrukturens perspektiv på hur beslut om CSR kommuniceras och förankras inom organisationen. Studien visar att samtliga försäkringsföretag arbetar med alla tre dimensioner av CSR, men lägger störst fokus vid den sociala och den miljömässiga dimensionen. Informationskällorna till CSR inom försäkringsföretag varierar beroende på vilken arbetsroll som besitts. Däremot är intranätet den främsta informationskällan som de anställda hittar information om företagets CSR-arbete. Intranätet innefattar dock en risk i att den anställda själv kan välja att inte åta sig informationen som finns tillgänglig. Detta resulterar till ett mindre engagemang och involvering i CSR-arbetet och är något som några respondenter till denna studie har visat. Samtliga respondenter i studien är medvetna om sitt företags CSR-arbete och engageras och involveras i dessa i olika utsträckningar beroende på vilket intresse de har för ämnet. Studien visar även att CSR-arbetet inom försäkringsföretag resulterar i interna effekter, det vill säga organisatoriskt engagemang, organisatorisk identifiering och organisatoriskt förtroende. Dessa effekter förstärks med hjälp av ett ansenligt CSR-arbete och innebär således att den anställde känner större organisatoriskt åtagande mot organisationen.
|
5 |
Revisorsassistentens socialiseringsprocess : En kvalitativ studie om socialisering och identifiering inom en revisionsbyrå i ÖrebroCrona, Victor, Myllylä, Jens January 2012 (has links)
Purpose: This paper aims to describe the socialization process that audit associates experience within an auditing firm that is included in the Big 4-sphere. Our purpose is also to describe which attributes that characterize the organizational identity, and how these attributes are reflected in the self-image of the associates. Furthermore, we seek to explain how the socialization process has influenced the organizational identification. This subject is of interest since the business of auditing is facing higher demands from regulators and politicians, due to the bankruptcy of HQ-bank among others during the financial crisis in the beginning of the 21st century. Earlier research claims that the socialization process of recruits, especially in the initial state of the employment, has a major impact on their future values and attitudes in their job performance. Thus, the socialization process should also be a vital means to achieve organizational identification, which consequently will help the organization to assure a uniform outcome among its employees. Methodology/approach: The collection of primary data was done by five interviews with audit associates, working within an auditing firm that belongs to the Big 4-sphere. Findings: The socialization process within the auditing firm is foremost characterized by an informal socialization strategy, where learning by doing and interaction with more experienced colleagues are fundamental parts within the process. Hence, the serial strategy is integrated in the informal socialization process. Moreover, the individual socialization strategy is present in terms of the individual learning that takes place in the daily work context. Considering the explicit and mandatory steps within the personal development plan, the sequential strategy is distinct. Thus, with the emphasis on the educations, influences of the fixed strategy can also be identified. However, the personal development varies among the associates with differentiated goals, which is in accordance to a variable strategy. Finally, due to the complexity of the profession of auditing concerning specific skills, the socialization process has influences from both retaining and processing strategy. The length of the employment enhances the degree of the organizational identification, and therefore also by how far the associate has made it in the socialization process. Attributes that characterize the organizational identity and that are reflected in the associates’ self-image are for example analytical skills, urge, quality, ambitious and stress-hardy. The socialization process can in various ways explain why these attributes are apparent.
|
6 |
Employee Engagement on Company-owned Social Media Platform : Social Identity PerspectiveAsante, Francis Kyei, Rankoth Pedige, Himasha Laksharnie Jayathunge January 2024 (has links)
This research investigates the impact of social identity on employee engagement with companyowned social media platforms and how employees' identification with their organization influences their willingness to engage with these platforms. Drawing on Social Identity theory (SIT), this study explores how constructs like social categorization, social identification, and social comparison shape employee behaviors on company-owned social media (CoSM). A qualitative methodology was employed, involving 15 semi-structured interviews with employees from Northvolt, a Swedish battery manufacturer. Participants ranged from Quality Control Associates to Team Leaders, providing a comprehensive view across different roles within the company. Data was analyzed using thematic analysis to identify patterns and insights relevant to the research questions. Findings indicate that social identity significantly influences employee engagement on CoSM through themes such as Professionalism and Representation, Sense of Belonging and Unity, In-group Favoritism and Fairness, and Shared Values and Mission Alignment. Employees align their social media activities with professional and company values, contributing to a sense of belonging and unity while navigating the dynamics of in-group favoritism and shared organizational values. The study also reveals that employees' identification with their organization affects their willingness to engage with CoSM platforms, driven by themes such as Commitment to Organizational Goals, Influence of Leadership Actions, Job Satisfaction and Loyalty, and Personal Values and Organizational Fit. Engagement on CoSM reflects and reinforces commitment to organizational goals, influenced by leadership behaviors and aligned with personal values and organizational mission. The research highlights the practical implications of using CoSM for enhancing employee engagement, suggesting that organizations can leverage these platforms to foster a cohesive and committed workforce. Theoretical implications emphasize the role of SIT in understanding digital interactions within organizational contexts. Limitations include the focus on a single organization and the qualitative nature of the study, suggesting avenues for future research to explore diverse organizational settings and quantitative analyses. / Denna forskning undersöker effekten av social identitet på anställdas engagemang med företagsägda sociala medieplattformar och hur anställdas identifiering med sin organisation påverkar deras vilja att engagera sig i dessa plattformar. Med utgångspunkt i teorin om social identitet undersöker denna studie hur konstruktioner som social kategorisering, social identifikation och social jämförelse formar anställdas beteenden på CoSM. En kvalitativ metod användes, 15 semistrukturerade intervjuer med anställda från Northvolt, en svensk batteritillverkare. Deltagarna var allt från kvalitetskontrollmedarbetare till teamledare, vilket gav en heltäckande bild av olika roller inom företaget. Data analyserades med hjälp av tematisk analys för att identifiera mönster och insikter som är relevanta för forskningsfrågorna. Resultaten tyder på att social identitet i hög grad påverkar medarbetarnas engagemang på CoSM genom teman som Professionalism och representation, känsla av tillhörighet och enighet, favorisering och rättvisa inom gruppen samt gemensamma värderingar och uppdragsanpassning. Anställda anpassar sina aktiviteter i sociala medier till professionella värderingar och företagsvärderingar, vilket bidrar till en känsla av tillhörighet och enighet samtidigt som de navigerar i dynamiken i gruppfavorisering och delade organisatoriska värderingar. Studien visar också att medarbetarnas identifikation med sin organisation påverkar deras vilja att engagera sig med CoSM-plattformar, som drivs av teman som engagemang för organisatoriska mål, inflytande av ledarskapshandlingar, arbetstillfredsställelse och lojalitet samt personliga värderingar och organisatorisk passform. Engagemang i CoSM återspeglar och förstärker engagemanget för organisatoriska mål, influerat av ledarskapsbeteenden och i linje med personliga värderingar och organisationens uppdrag. Forskningen belyser de praktiska konsekvenserna av att använda CoSM för att öka medarbetarnas engagemang, vilket tyder på att organisationer kan utnyttja dessa plattformar för att främja en sammanhållen och engagerad arbetsstyrka. Teoretiska implikationer betonar SIT:s roll för att förstå digitala interaktioner inom organisatoriska sammanhang. Begränsningar inkluderar fokus på en enda organisation och studiens kvalitativa karaktär, vilket föreslår vägar för framtida forskning för att utforska olika organisatoriska inställningar och kvantitativa analyser
|
Page generated in 0.1282 seconds