Spelling suggestions: "subject:"damtidningar"" "subject:"000tidningar""
11 |
Digitala tidningar i skolan : En studie om elevers förhållningssätt och lärares didaktikGrönqvist, Johan January 2012 (has links)
Syftet med studien har varit att beskriva och analysera elevers och lärares förhållningssätt till digitala tidningar på internet i en tid då skolor alltmer använder sig av digitala informationsverktyg. En enkätstudie har gjorts med elever i en gymnasieklass och en kvalitativ intervju har gjorts med läraren i klassen. Resultatet visar att den sociala, samhälleliga och mediesituationen påverkar elevernas förhållningssätt till digitala tidningar på nätet. Eleverna hade med sig olika vanor hemifrån och upplevelser av tidningen på nätet och framförallt spelade tidningens innehåll roll för om eleverna skulle läsa tidningen. I samhällssituationen hade läraren olika didaktiska infallsvinklar för användningen av tidningen i undervisningssituationer där tidningen användes såväl som mål och medel. Den dagsaktuella informationen från den digitala tidningen var en styrka medan språkbruket kunde utgöra ett visst hinder för eleverna.
|
12 |
E-tidningens attraktionskraft på annonsörerna : En flört eller början på ett varaktigt förhållande?Bjällö, Anna, Sigurdsson, Anders January 2004 (has links)
The technical development is advancing at high speed and now the turn has come for the traditional paper to digitalize into the so called e-paper. The newspaper industry has started to investigate the future possibilities of publishing the traditional newspapers on e-paper. Today’s newspapers are mostly financed by advertisement incomes, which makes the advertisers important players, who must be taken into consideration at an introduction of the e-paper. Since the e-paper does not exist as a finished product in the market today, in this essay we look into what kind of functions or services that can attract advertisers to the e-paper on the basis of the experiences made with the breakthrough of the web-newspapers. The study was carried out by interviewing advertising managers at five well known Swedish newspapers that have both a paper and a web edition. Our conclusions were that the e-paper is seen as a complement to the medias of today and must be able to offer something in addition to what is already offered by the medias today. Some characteristics/functions for example colour, sound and moving pictures have appeared as prerequisites or at least very important. If the readers are there, the advertisers will automatically be attracted to the e-paper to be where the readers are. Reduced print and distribution costs have been mentioned in articles as an important driving force for replacing the traditional newspaper with the e- paper. This driving force has not at all been cleared in this study. It will probably take at least 10 years before we have a functioning, profitable channel in the e- paper.
|
13 |
Tryckta tidskrifters nyttjande : en fallstudieMartinsson, Kristina January 2012 (has links)
Eftersom de tryckta tidskrifternas vara eller inte vara diskuteras inom biblioteksvärlden, ville jag göra en fallstudie, där jag utvärderade i vilken omfattning och vilka tidskrifter som nyttjas av kunderna. Jag valde ett förhållandevis litet bibliotek – det i Vännäs – dels för att få ett överskådbart material, men även då budgeten brukar var snävare på mindre enheter. Jag belyste nyttjandegraden ur såväl brukarnas synvinkel – finns de titlar som de vill ha – men även ur bibliotekets syn – finns det tidskrifter som kan tas bort för att frigöra medel till annat? Utredningen syftade även att undersöka om det fanns någon klar skillnad på nyttjarna i avseende på kön och ålder. Min definition på ordet ’tidskrift’ är att den ska ges ut minst fyra gånger per år och inte vara av dagstidningskaraktär. Metoden jag valde var en kvantitativ fallstudie, där registerdata, enkäter, observationer på plats och intervju av berörd personal ingick. Registerdata är från 2010 för att få ett helt kalenderår. Enkäterna delades ut under en vecka – 20 timmar – och under bibliotekets totala öppettider, det vill säga även kvällar och lördag i november 2011. Resultatet gav att utlåningen år 2010 av tryckta tidskrifter var 1021, CD-skivan av titeln PC för alla inte medräknad. På hyllan fanns det 96 titlar, en del gamla, en del för nya för att finnas år 2010 och många gratis för biblioteket. Det totala antalet tidskrifter som fanns i databasen, det vill säga prenumererades på, var 60 titlar. Av dessa lånades 21 inte alls, 23 stycken ligger under 1,7 lån/nummer, som var det mål som biblioteket hade satt på lån av faktamedier och jag valde att använda även här. Över detta mål fanns 16 titlar. För exakt utlåningsgrad se bilaga 2. Enkätsvaren blev 30 varav 19 var män, då många kvinnor sade sig inte nyttja tidskrifterna alls. Många tittade innan de svarade, en extra gång i hyllan – som stod just innanför dörren och innan man kommer fram till lånedisk och övriga biblioteket. Trots att fler män svarade på enkäterna läste båda grupperna ungefär lika många tidskrifter (35 för männen och 33 för kvinnorna) eftersom kvinnorna läste fler per person. Observationerna gav att det var ytterst få som läste tidskrifter på plats, med undantag för Travronden, där några män återkom två gånger i veckan. Intervjun gav att den tidskriftsansvariga bibliotekarien hade mycket bra kunskaper om beståndet, dess användning och även framtidsplaner. Hon ville frigöra en dator, som var ständigt uppkopplad till de båda databaserna Press display och Masterfile som service till de grupper som inte har svenska som modersmål, där de då lätt skulle komma åt tidningar på sitt språk. Möjligen andra tidskrifter för minoritet (den enda som fanns nyttjas inte alls), någon för invandrare (på engelska), för folk med funktionshinder (endas PC för alla fanns som CD) och fler för barn/ungdom, skulle öka nyttjandegraden. Frågan vilka tidskrifter som kan tas bort, lämnade jag därhän, då bibliotek har ett större uppdrag än bara ha de medier som önskas. För den skull har jag gjort en snabb granskning av bibliotekslagen och skrivna dokument som fanns i Vännäs: biblioteksplan, medieplan, brukarenkäter och kvalitetsdeklarationen. Jag tror att en ännu tydligare exponering av tidskrifterna (en reklampelare), samt skyltning skulle öka användandet. Även fler sittgrupper och studieplatser vore önskvärt, men det kräver ett nytt (gärna arbetsmiljöanpassat) hus, då byggnaden som biblioteket nu befinner sig i är från början av 1900-talet.
|
14 |
The purpose of evolution : the "struggle for existence" in the Russian-Jewish press 1860-1900 /Philipson, Joakim, January 2008 (has links)
Diss. Stockholm : Stockholms universitet, 2008.
|
15 |
Svenska tidningars rapportering år 1905 : Hur svenska tidningar förmedlade unionsupplösningenLindberg, Daniel January 2021 (has links)
No description available.
|
16 |
E-newspaper Navigation - Designing navigational aids for a new electronic mediumHenriksson, Simon, Lindqvist, Mats, Söderblom, Martin January 2005 (has links)
<p>In this paper we examine the need of navigational aids when designing interfaces for e-newspapers </p><p>– newspapers presented on a digital paper built on E-Ink technology. By reviewing literature on </p><p>navigation, and by handling input from both newspaper designers and potential e-newspaper </p><p>adopters, we have suggested a number of navigational aids for the future e-newspaper. Our </p><p>suggestions have been tested through a prototype using a modification of the Cooperative </p><p>Usability Testing model (CUT) on a total of fifteen potential users. The results show that most </p><p>users prefer a linear organization of the e-newspaper. To render a sense of depth in this flat </p><p>medium, page-numbering is essential. Several different interaction possibilities will also be </p><p>needed to ease the navigation and our suggestions include a blend of page-turning and hyper </p><p>linking, combined with an index to give the user a better overview of the content.</p>
|
17 |
E-newspaper Navigation - Designing navigational aids for a new electronic mediumHenriksson, Simon, Lindqvist, Mats, Söderblom, Martin January 2005 (has links)
In this paper we examine the need of navigational aids when designing interfaces for e-newspapers – newspapers presented on a digital paper built on E-Ink technology. By reviewing literature on navigation, and by handling input from both newspaper designers and potential e-newspaper adopters, we have suggested a number of navigational aids for the future e-newspaper. Our suggestions have been tested through a prototype using a modification of the Cooperative Usability Testing model (CUT) on a total of fifteen potential users. The results show that most users prefer a linear organization of the e-newspaper. To render a sense of depth in this flat medium, page-numbering is essential. Several different interaction possibilities will also be needed to ease the navigation and our suggestions include a blend of page-turning and hyper linking, combined with an index to give the user a better overview of the content.
|
18 |
Bilden av Hitlers maktövertagande i nordisk pressWågnert, Nadia January 2010 (has links)
Syftet med studien var att spegla den bild av Hitler och det nationalsocialistiska tyska arbetarpartiet som framkommer i tidningar mellan 23 januari 1933 till 6 februari 1933. För att kunna göra detta grundades undersökningarna på tre frågeställningar: Hur framställs Hitler och det nationalsocialistiska tyska arbetarpartiet i tidningarna? Går det att finna någon skillnad beroende på vilken politiska inriktningen tidningarna har? Går det att finna någon skillnad mellan länderna? Källorna i studien består av åtta nordiska tidningar från Norge (Aftenposten och Arbeiderbladet), Danmark (Berlingske Tidende och ØstsJællands Folkeblad), Finland (Hufvudstadsbladet) och Sverige (Gefle Dagblad, Arbetarbladet och Norrlandposten). Bilden av Hitler har varierat genom tiderna och hans namn har förknippats med ord som bland annat diktator, ledare, beskyddare, människa och monster. Men genom att det fanns väldigt lite skrivet om Hitler under hans levnad blir tidningar ett sätt att närma sig vad hans samtida samhälle ansåg om honom. Studien är en komparativ och kvalitativ, där vikten inte ligger i att göra en så korrekt beskrivning utav specifika händelser som möjligt, utan istället att jämföra den bild som framkommer i tidningarnas nyhetsmaterial och ledare. Den teoretiska grunden som undersökningen byggs på är attributionsteorin. Denna teori innebär att tolkandet av situationer görs genom att tillskriva någon (aktören) någonting alltifrån en egenskap till ett motiv eller att finna orsaker i aktörens omgivning, om de är dispositionella (interna) eller situationella (externa). Den tidigare forskningen utgörs av Stig Hadenius och Stefan Höjelids studier. Där påvisas det att det både fanns ett tydligt landsperspektiv såväl som ett partipolitisktperspektiv. I studien fanns inget konkret landsperspektiv i likhet med Höjelids studie där tidningarna visade upp ett gemensamt tolkningsmönster då exempelvis tidningarna från Sverige visade upp stor variation i sitt förhållningssätt till Hitler och det nationalsocialistiska arbetarpartiet. Däremot i likhet med Hadenius studie visade tidningarna en partipolitisk aspekt. Men den partipolitiska aspekten var inte oproblematisk då det gick att finna i likhet med Hadenius studie en splittring mellan nyhetsmaterialet och ledarsidorna. I denna studie visade Gefle Dagblad denna typ av splitring, där ledaren var väldigt negativ till Hitlers agerande i Tyskland i förbjudandet av bland annat Vorwärts medan nyhetsmaterialet visade en annan sida. I det empiriska materialet speglades både en positiv och negativ bild av Hitler och det nationalsocialistiska tyska arbetarpartiet. Dock så framkommer dessa ställningstaganden tydligare senare i studien. I det negativa nyhetsmaterialet och ledare beskrevs Hitler som en diktator och ansågs vara oparlamentarisk. Skulden som lades på Hitler och det nationalsocialistiska tyska arbetarpartiet för de händelser som ägde rum i Tyskland under den studerade perioden förklarades genom dispositionella faktorer. Däribland fanns tidningar som Arbetarbladet och Arbeiderbladet som tydligt speglade denna negativa vinkling. I de tidningar vars nyhetsmaterial och ledare som beskrev Hitler positivt fanns Berlingske Tidende och Aftenposten. Här lades istället skulden på kommunisterna och socialisterna och tidningarna blandar dispositionella och situationellt tolkningar. De övriga tidningarna (ØstsJællands Folkeblad, Hufvudstadsbladet, Norrlandsposten och Gefle Dagblad) hade blandade åsikter om Hitler. Där framkom det att den partipolitiska anknytningen var den mest sammanhängande och övergripande, i enlighet med Hadenius studie. Många tidningar visade under perioden en kontinuitet i deras bild av Hitler och det nationalsocialistiska tyska arbetarpartiet. De som visade sig vara avvikande i studien gällande detta var ØstsJællands Folkeblad och Hufvudstadsbladet som ändrade sina åsikter efter maktövertagandet. Anledningen till detta kan ligga i det geografiska läget som kan skapa andra konflikter men också i den form Hitler kom till makten, denna parlamentariska form som sammanföll med deras egna politiska system var respektingivande. Hur än tidningen speglade Hitler går det att finna att mycket av den plats som fanns i tidningen ägnades åt honom. I detta skeende som studien porträtterar var det svårt att skilja Hitler och det nationalsocialistiska tyska arbetarpartiet åt. Hitler namn uppfattades som en synonym till det nationalsocialistiska paritet och den ideologi de representerade.
|
19 |
Anpassade för tillfället : bruket av personvers i Norrköpings tidningar 1760 till 1869 /Lindvall, Anne-Christine, January 2004 (has links) (PDF)
Diss. Linköping : Linköpings universitet, 2004.
|
20 |
"En radioaktiv hemlighet" : En studie av Dalarnas lokalpress sätt att skriva om kärnkraftsolyckan i Tjernobyl 1986Jansson, Martin January 2008 (has links)
<p>Den bild som allmänheten får av en katastrof bygger ofta på den bild som medier ger. I katastrofsituationer finns en paradox för journalister. Det handlar om att man samtidigt som man ska varna om fara så måste man även försöka att bevara samhällslugnet för att inte panik ska utbryta. Denna uppsats handlar om hur tidningarna i Dalarna, Falu Kuriren och Dala Demokraten, hanterade denna paradox vid kärnkraftsolyckan i Tjernobyl 1986. Var den varnande rapporteringen lugnande eller oroande? Om det fanns tendens till mer oro i någon av tidningarna, skulle det då kunna bero på tidningarnas politiska färg? Syftet med undersökningen är att se hur lokalpressen hanterade oförutsägbara och katastrofala händelser.</p><p> </p><p>De slutsatser jag dragit utifrån undersökningen är att båda tidningarna hanterade nyheten om olyckan på ett bra sätt även fast oroande rapportering förekommer. Det flesta oroande artiklarna publiceras i början av rapporteringen och det som oroar är att man inte kan ge någon heltäckande bild av vad som hänt eftersom man inte får några klara besked från Sovjet vilket kritiseras i båda tidningarna. I övrigt så ger man god information om vad man bör göra för att undvika den radioaktiva strålningen och denna information kommer från experterna på Statens Strålskyddsinstitut (SSI). Bilden av vad som har hänt vid kärnkraftverket klarnar dock ju längre tiden går och i slutet av undersökningsperioden har man en relativt bra bild av händelsen.</p><p> </p><p>Vad det gäller frågan om hur tidningarnas politiska färgning påverkar oron i rapporteringen har problemet varit att tidningarna i undersökningen har samma åsikt i kärnkraftsfrågan. Oron är dock ungefär lika stor i de båda tidningarna vilket också gör att de i alla fall inte avviker från vad tidigare forskning har kommit fram till nämligen att den politiska färgen på tidningen spelar en roll för oron i rapporteringen.</p>
|
Page generated in 0.0703 seconds