Spelling suggestions: "subject:"tidningsanalys"" "subject:"kodningsanalys""
1 |
Vem kan man lita på? : En jämförelse av tre svenska tidningars rapporteringar kring Catalinaaffären under perioden den 13-20 juni 1952Sjögren, Daniel January 2013 (has links)
Syftet med denna uppsats är att se på och jämföra hur tre svenska tidningar behandlade Catalinaaffären under perioden den 13-20 juni 1952. För att kunna göra detta presenterars först en bakgrund och ett händelseförlopp till Catalinaaffären. Huvuddelen av uppsatsen beskriver sedan vad tidningarna Dagens Nyheter, Aftonbladet och Norrskensflamman skrev angående Catalinaaffären under den tidigare nämnda perioden. Efter detta jämförs och kontrasteras de olika tidningarna för att se hur de valde att behandla händelsen. Resultatet tyder bland annat på att Dagens Nyheter för det mesta framstod som mer saklig än de andra två, Aftonbladet använde sig i högre grad av sensationella rubriker och Norrskensflamman var den som till största delen skiljde sig i vad som rapporterades angående affären.
|
2 |
Världen hälsar på : Rasrepresentationer i Svenska familj-journalen 1864-1881 / The world pays a visit : Representations of race in Svenska familj-journalen, 1864-1881Eriksson, Louise January 2015 (has links)
Under slutet av 1800-talet publicerades tidningen Svenska familj-journalen i flera årgångar som en tidning menad att läsas av hela familjen som underhållning. Ett inslag i tidningen var berättelser om främmande länder och folkslag. Skribenterna beskrev en exotisk och sensationell värld utanför Sverige i sina artiklar och för många i läsarkretsen var detta deras enda kontakt med omvärlden. På ett sätt kan man säga att världen hälsade på hos läsarna istället för tvärtom. Det är dessa artiklar om andra nationaliteter jag har undersökt i min kandidatuppsats. Undersökningen granskar artiklar som innehåller framställningar av främmande folkslag utanför och inom Europa samt samer. Studien baseras på Saids teori om Orientalism och Foucaults diskursteori samt tidgare forskning kring svensk identitet och rasrepresentationer. Syftet med undersökningen är att granska den svenska självbilden under slutet av 1800-talet genom att undersöka rasrepresentationer i tidningen Svenska familj-journalen under åren 1864-1881. Min undersökning demonstrerar att den svenska självbilden genomgick förändring och dessutom var relativt splittrad under 1800-talet.
|
3 |
Give me Moore - I hate being Solo : en jämförande analys ur informationsdesignperspektivEriksson, Kristina January 2008 (has links)
<p><!-- /* Font Definitions */ @font-face {font-family:"Cambria Math"; panose-1:2 4 5 3 5 4 6 3 2 4; mso-font-charset:1; mso-generic-font-family:roman; mso-font-format:other; mso-font-pitch:variable; mso-font-signature:0 0 0 0 0 0;} @font-face {font-family:Calibri; panose-1:2 15 5 2 2 2 4 3 2 4; mso-font-charset:0; mso-generic-font-family:swiss; mso-font-pitch:variable; mso-font-signature:-1610611985 1073750139 0 0 159 0;} /* Style Definitions */ p.MsoNormal, li.MsoNormal, div.MsoNormal {mso-style-unhide:no; mso-style-qformat:yes; mso-style-parent:""; margin-top:0cm; margin-right:0cm; margin-bottom:10.0pt; margin-left:0cm; line-height:115%; mso-pagination:widow-orphan; font-size:11.0pt; font-family:"Calibri","sans-serif"; mso-ascii-font-family:Calibri; mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-fareast-font-family:Calibri; mso-fareast-theme-font:minor-latin; mso-hansi-font-family:Calibri; mso-hansi-theme-font:minor-latin; mso-bidi-font-family:"Times New Roman"; mso-bidi-theme-font:minor-bidi; mso-fareast-language:EN-US;} .MsoChpDefault {mso-style-type:export-only; mso-default-props:yes; mso-ascii-font-family:Calibri; mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-fareast-font-family:Calibri; mso-fareast-theme-font:minor-latin; mso-hansi-font-family:Calibri; mso-hansi-theme-font:minor-latin; mso-bidi-font-family:"Times New Roman"; mso-bidi-theme-font:minor-bidi; mso-fareast-language:EN-US;} .MsoPapDefault {mso-style-type:export-only; margin-bottom:10.0pt; line-height:115%;} @page Section1 {size:612.0pt 792.0pt; margin:70.85pt 70.85pt 70.85pt 70.85pt; mso-header-margin:36.0pt; mso-footer-margin:36.0pt; mso-paper-source:0;} div.Section1 {page:Section1;} --><p>I den här uppsatsen har jag analyserat tre tidningsartiklar från herrtidningen Moore, och tre tidningsartiklar från tjejtidningen Solo. Jag har analyserat en artikel i varje nummer, så totalt har jag använt sex tidningar. Utöver artiklarna har jag också analyserat två av tidningarnas omslag. Efter analyserna har jag gjort jämförelser mellan de båda tidningarnas artiklar och omslag för att se om det går att påvisa några skillnader, men även likheter. Min avsikt med att göra det här var att bevisa vetenskapligt att skillnader finns i tidningarnas informationsdesign, alltså deras bilder, texter och layout. Jag har analyserat artiklarna efter en ganska strikt modell, men även tagit mig friheten att välja bort eller lägga till vissa element i modellen beroende på vilken sorts artikel jag analyserat. Efter mitt arbete har jag upptäckt att flera bevisningsbara skillnader föreligger, men även att artiklarna och omslagen har gemensamma drag på flera plan. Några av skillnaderna var till exempel att Moores artiklar ofta var mer ironiska, sarkastiska och även mer slangartade och med visst innehåll av ”fult språk”. Omslaget visade sig också vara mer aggressivt i sina färgskalor, i den mån att färgerna var mer mättade än på Solos omslag. Att en tydlig ämnesskillnad föreligger i textpuffarna på omslaget är också tydligt. Denna ämnesskillnad tycks vara målgruppsberoende, då tidningarna har två helt olika målgrupper. De likheter jag har funnit är främst på textuell nivå. Procentantalet långa ord är till exempel ofta nästan identiskt mellan flera av de jämförda artiklarna.</p></p>
|
4 |
Berlinolympiaden 1936 : Tre olika tidningars syn på Tyskland i samband med olympiaden i Berlin 1936Persson, Magnus January 2008 (has links)
No description available.
|
5 |
Give me Moore - I hate being Solo : en jämförande analys ur informationsdesignperspektivEriksson, Kristina January 2008 (has links)
<!-- /* Font Definitions */ @font-face {font-family:"Cambria Math"; panose-1:2 4 5 3 5 4 6 3 2 4; mso-font-charset:1; mso-generic-font-family:roman; mso-font-format:other; mso-font-pitch:variable; mso-font-signature:0 0 0 0 0 0;} @font-face {font-family:Calibri; panose-1:2 15 5 2 2 2 4 3 2 4; mso-font-charset:0; mso-generic-font-family:swiss; mso-font-pitch:variable; mso-font-signature:-1610611985 1073750139 0 0 159 0;} /* Style Definitions */ p.MsoNormal, li.MsoNormal, div.MsoNormal {mso-style-unhide:no; mso-style-qformat:yes; mso-style-parent:""; margin-top:0cm; margin-right:0cm; margin-bottom:10.0pt; margin-left:0cm; line-height:115%; mso-pagination:widow-orphan; font-size:11.0pt; font-family:"Calibri","sans-serif"; mso-ascii-font-family:Calibri; mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-fareast-font-family:Calibri; mso-fareast-theme-font:minor-latin; mso-hansi-font-family:Calibri; mso-hansi-theme-font:minor-latin; mso-bidi-font-family:"Times New Roman"; mso-bidi-theme-font:minor-bidi; mso-fareast-language:EN-US;} .MsoChpDefault {mso-style-type:export-only; mso-default-props:yes; mso-ascii-font-family:Calibri; mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-fareast-font-family:Calibri; mso-fareast-theme-font:minor-latin; mso-hansi-font-family:Calibri; mso-hansi-theme-font:minor-latin; mso-bidi-font-family:"Times New Roman"; mso-bidi-theme-font:minor-bidi; mso-fareast-language:EN-US;} .MsoPapDefault {mso-style-type:export-only; margin-bottom:10.0pt; line-height:115%;} @page Section1 {size:612.0pt 792.0pt; margin:70.85pt 70.85pt 70.85pt 70.85pt; mso-header-margin:36.0pt; mso-footer-margin:36.0pt; mso-paper-source:0;} div.Section1 {page:Section1;} -->I den här uppsatsen har jag analyserat tre tidningsartiklar från herrtidningen Moore, och tre tidningsartiklar från tjejtidningen Solo. Jag har analyserat en artikel i varje nummer, så totalt har jag använt sex tidningar. Utöver artiklarna har jag också analyserat två av tidningarnas omslag. Efter analyserna har jag gjort jämförelser mellan de båda tidningarnas artiklar och omslag för att se om det går att påvisa några skillnader, men även likheter. Min avsikt med att göra det här var att bevisa vetenskapligt att skillnader finns i tidningarnas informationsdesign, alltså deras bilder, texter och layout. Jag har analyserat artiklarna efter en ganska strikt modell, men även tagit mig friheten att välja bort eller lägga till vissa element i modellen beroende på vilken sorts artikel jag analyserat. Efter mitt arbete har jag upptäckt att flera bevisningsbara skillnader föreligger, men även att artiklarna och omslagen har gemensamma drag på flera plan. Några av skillnaderna var till exempel att Moores artiklar ofta var mer ironiska, sarkastiska och även mer slangartade och med visst innehåll av ”fult språk”. Omslaget visade sig också vara mer aggressivt i sina färgskalor, i den mån att färgerna var mer mättade än på Solos omslag. Att en tydlig ämnesskillnad föreligger i textpuffarna på omslaget är också tydligt. Denna ämnesskillnad tycks vara målgruppsberoende, då tidningarna har två helt olika målgrupper. De likheter jag har funnit är främst på textuell nivå. Procentantalet långa ord är till exempel ofta nästan identiskt mellan flera av de jämförda artiklarna.
|
6 |
Berlinolympiaden 1936 : Tre olika tidningars syn på Tyskland i samband med olympiaden i Berlin 1936Persson, Magnus January 2008 (has links)
No description available.
|
7 |
Imperialister, angripare eller beskyddare? : En omvärldsanalys av tre tidningars rapportering om Vietnamkriget 1964-1975 och Afghanistankriget 1979-1989.Bengtsson, Emelie, Svensson, Johannes January 2014 (has links)
From the end of the Second World War until the fall of the Soviet Union in 1991 the world was divided. An iron curtain separated the world into two parts, east and west. These were dominated by the two great powers, the Soviet Union and the USA. The contradictions between the great powers should characterize the whole period that was named the Cold War. USA and the Soviet Union never met in open confrontation during this time, but it happened indirectly in the many conflicts that occurred during the Cold War. The Vietnam War (1964-1975) and the Afghanistan War (1979-1989) were two conflicts in which the great powers brought war against smaller states and the non-fighting part supported the resistance against the great power. The purpose of this study is to examine the three Swedish newspapers, Svenska Dagbladet, Dagens nyheter och Norrskensflamman, and thereby discover how they reported during the Vietnam War and the Afghanistan War. We seek the answer on following questions: What did the reporting looked like during the Vietnam War and the Afghanistan War and how did it change over time? How does the newspapers political point of view appear on the editorial pages? Which international outlook can be seen in the news report and which are the similarities and differences? In order to do this we’ve used a qualitative method. The result shows that three different international outlooks are described in the newspapers. We can also confirm that the political point of view for each newspaper is confirmed by the standard reporting and primarily by the content of the editorial pages.
|
8 |
En bricka i det stora spelet : en studie av fyra svenska tidningars rapportering av folkmordet i Kambodja under januari 1979Persson, Emma January 2016 (has links)
Denna uppsats kommer främst att handla om svenska dagstidningars bild och rapportering av Pol Pot-regimen och dess terror med utgångspunkt i Phnom Penhs fall i januari 1979. Undersökningen kommer huvudsakligen att behandla fyra svenska tidningar, alla med olika politisk inriktning, och undersöka hur dessa väljer sitt material samt hur detta vinklas för att spegla tidningens egna politiska agenda.
|
9 |
Mediebevakningen av Plymouthbrödernas skola : En studie gällande representationen av Plymouthbrödernas skola i svenska tidningar mellan år 2004–2024 / Media Coverage of the Plymouth Brethren School : A Study on the Representation of the Plymouth Brethren School in Swedish Newspapers from 2004 to 2024S. Bengtsson, Lovisa January 2024 (has links)
Studien undersöker hur Plymouthbrödernas skola representeras i svenska tidningar mellan år 2004 och 2024, vilket också är studiens frågeställning. Syftet med studien är att undersöka hur Plymouthbrödernas skola framställs för att belysa hur rapporteringen förändrats över tid. Materialet kommer från tidningar via Retriever Mediearkivet och det primära analysmaterialet är 282 artiklar. För att besvara frågeställningen används en kombination av kvantitativ och kvalitativ innehållsanalys. Det teoretiska ramverket utgår ifrån Stuart. A Wrights redogörelse om hur minoritetsreligioner skildras i media. Resultatet är att rapporteringen i sammanhanget är massiv och att det finns en bredd av teman där artiklar om Skolinspektionens granskningar av skolan är det som är mest framträdande. Det står också klart att det är en övervägande negativ rapportering om skolan där problematik och kontroverser på skolan lätt får fokus. I flera fall är det befogat då det är tydligt att det förekommit problem på skolan, men i andra fall tycks Plymouthbrödernas skola användas som slagträ i den allmänna debatten om religiösa fristående skolor. Det är dessutom ojämnt hur mycket utrymme olika perspektiv får i rapporteringen. Personer som är negativt inställda till skolan, exempelvis tidigare anställda och före detta medlemmar i samfundet uttrycker sin ståndpunkt i flertalet artiklar medan Plymouthbröderna själva svarar på kritiken eller ger sin bild av skolan i endast ett fåtal fall.
|
Page generated in 0.0677 seconds