Spelling suggestions: "subject:"verklighetsförankrad"" "subject:"verklighetsförankrade""
1 |
Vardagsnära matematik i gymnasietCarlsäter, Maria January 2006 (has links)
<p>Examensarbetet fokuserar på användbarheten av vardagsnära eller verklighetsförankrad matematik, som ett sätt att göra skolmatematiken roligare, mer motiverande samt mer lättförståelig. För att fånga upp elevers och lärares intresse för samt syn på vardagsnära/verklighetsanknuten matematik har enkätundersökningar i fem gymnasieklasser samt fyra matematiklärarintervjuer genomförts. Undersökningarna är utförda i estetiska och samhällsvetenskapliga program. Eleverna som deltog i undersökningen läser gymnasieskolans A- eller B-kurs i matematik, på Carlforsska gymnasiet i Västerås. Resultaten visar att majoriteten av gymnasieeleverna löser matematiska problem mer eller mindre mekaniskt och accepterar resultatet om det överensstämmer med matematikbokens facit. En tydlig önskan från eleverna om mer varierande matematiklektioner samt en verklighetsförankring av matematiken framkom ur intervjuerna. 60% av killarna och 40% av tjejerna uppgav att de skulle kämpa mer för att förstå matematiken om de förstod vad de skulle använda den till i sin egen vardag.</p>
|
2 |
Vardagsnära matematik i gymnasietCarlsäter, Maria January 2006 (has links)
Examensarbetet fokuserar på användbarheten av vardagsnära eller verklighetsförankrad matematik, som ett sätt att göra skolmatematiken roligare, mer motiverande samt mer lättförståelig. För att fånga upp elevers och lärares intresse för samt syn på vardagsnära/verklighetsanknuten matematik har enkätundersökningar i fem gymnasieklasser samt fyra matematiklärarintervjuer genomförts. Undersökningarna är utförda i estetiska och samhällsvetenskapliga program. Eleverna som deltog i undersökningen läser gymnasieskolans A- eller B-kurs i matematik, på Carlforsska gymnasiet i Västerås. Resultaten visar att majoriteten av gymnasieeleverna löser matematiska problem mer eller mindre mekaniskt och accepterar resultatet om det överensstämmer med matematikbokens facit. En tydlig önskan från eleverna om mer varierande matematiklektioner samt en verklighetsförankring av matematiken framkom ur intervjuerna. 60% av killarna och 40% av tjejerna uppgav att de skulle kämpa mer för att förstå matematiken om de förstod vad de skulle använda den till i sin egen vardag.
|
3 |
Ämnesintegrering i skolan : En studie om ämnesintegrering i skolverksamhetSpetz, Dick, Ideström, Einar January 2012 (has links)
Denna studie är en systematisk litteraturstudie. Metoden för studien består av att granska utvalda vetenskapligt granskade artiklar samt en doktorsavhandling, för att söka svar på studiens forskningsfrågor. Studiens syfte är att klargöra vad tidigare forskning inom området ämnesintegrering beskriver för verkningar på skolverksamhet, med en tolkning utifrån ett sociokulturellt perspektiv. I denna studie undersöks vilka verkningar som beskrivs vid ämnesintegrerade arbetssätt, för såväl elevers kunskapskvaliteter som skolverksamheten. För att bringa ytterligare klarhet inom området undersöks även den efterfrågan som beskrivs för ett mer ämnesintegrerat arbetssätt från såväl samhället som skolverksamheten. I resultatdelen beskrivs metoder som använts vid ämnesintegrerande och ämnesöverskridande projekt i skolverksamhet. Det beskrivs även nackdelar och fördelar som beskrivs vid ämnesintegrerande arbeten i skolverksamheten. För att göra studiens resultatdel mer lättförstålig är denna tematiserad under rubriker inspirerade utifrån studiens syfte.
|
4 |
Koppling mellan matematik i skolan och i vardagslivetHulkkonen, Eva-Lotta, Gullander, Sofia January 2006 (has links)
Under vår praktik på ett flertal skolor har vi upplevt att matematikundervisningen inte har verkligheten som utgångspunkt. Vi har emellertid uppfattat det som att många av lärarna anser att deras undervisning är verklighetsbaserad. Genom litteraturstudier och en enkätundersökning har vi undersökt om lärare och elever upplever undervisningen som verklighetsbaserad och om eleverna ser kopplingen mellan skolmatematiken och vardagsmatematiken. Vi fann att lärare och elever inte har samma uppfattning, elever (år 6) har svårt att se något samband mellan skolans matematikundervisning och den matematik de använder i sin vardag. Eleverna inser inte att deras matematikkunskaper kommer till användning utanför skolan, detta trots att lärarna anser sig bedriva en verklighetsbaserad undervisning.
|
5 |
Koppling mellan matematik i skolan och i vardagslivetHulkkonen, Eva-Lotta, Gullander, Sofia January 2006 (has links)
Under vår praktik på ett flertal skolor har vi upplevt att matematikundervisningen inte har verkligheten som utgångspunkt. Vi har emellertid uppfattat det som att många av lärarna anser att deras undervisning är verklighetsbaserad. Genom litteraturstudier och en enkätundersökning har vi undersökt om lärare och elever upplever undervisningen som verklighetsbaserad och om eleverna ser kopplingen mellan skolmatematiken och vardagsmatematiken. Vi fann att lärare och elever inte har samma uppfattning, elever (år 6) har svårt att se något samband mellan skolans matematikundervisning och den matematik de använder i sin vardag. Eleverna inser inte att deras matematikkunskaper kommer till användning utanför skolan, detta trots att lärarna anser sig bedriva en verklighetsbaserad undervisning.
|
6 |
En lektionssekvens i BioteknikHjorth, Katarina, Johansson, Stina January 2006 (has links)
Vi ville utforma en lektionssekvens för två klasser, sammanlagt 44 elever, på Naturvetarprogrammet på gymnasiet i årskurs 3. Med utgångspunkt i teorier om att människan har olika intelligenser byggde vi upp en lektionssekvens. Målet var att lektionerna skulle vara varierande så att olika intelligenser hos eleverna kunde lyftas fram, eleverna skulle också få möjlighet att använda sin kreativitet. För att skapa intresse ville vi att undervisningsmaterialets plats i verkigheten skulle bli tydlig.Under de förutsättningar som gavs på vår partnerskola delade vi in lektionssekvensen i två delar. Den första delen skulle vi lära ut formen och uppbyggnaden av en bakteriecell. Fokus låg på att verklighetsförankra stoffet, att variera undervisningen och att ge eleverna möjlighet att vara kreativa. Vi undersökte om inlärningen fungerat med ett skriftligt prov.Den andra delen, som behandlade framtidens drivmedel, kom från ett tvärvetenskapligt projekt om hållbarutveckling, som vi skapat på lärarhögskolan. Fokus låg även här på att verklighetsanknyta stoffet och variera undervisningen, men också på att tydliggöra begreppet hållbar utveckling. Vi undersökte om inlärningen fungerat med en inlämningsuppgift. Efter att vi hade jämfört elevernas tidigare prestationer med resultatet av provet och inlämningsuppgiften kunde vi konstatera att inlärningen fungerat. Med en kvantitativ enkätundersökning ville vi få reda på hur de olika lektionerna upplevdes av eleverna. Generellt uppskattades lektionssekvensen, men man kan se att vissa lektioner uppskattades mer, och andra mindre.
|
Page generated in 0.0567 seconds