Spelling suggestions: "subject:"verkligt värde"" "subject:"verkligt lärde""
11 |
Onoterade företags värdering av förvaltningsfastigheterFritzell, Martin, Johannesson, Tobias January 2009 (has links)
<p>Svenska noterade företag har sedan 2005 varit skyldiga att tillämpa den internationella redovisningsstandarden IFRS vilket innebär att noterade företag numera kan tillämpa redovisning till verkligt värde för förvaltningsfastigheter enligt IAS 40. Onoterade företag med förvaltningsfastigheter har däremot valmöjligheten att värdera antingen till anskaffningsvärde enligt RR 24 eller till verkligt värde enligt IAS 40. Redovisningsvalet spelar en betydande roll för företagets redovisade resultat och därmed dess ekonomiska ställning. </p><p>Syftet med uppsatsen är att vi vill förklara vad som påverkar svenska onoterade företags redovisningsval vid värdering av förvaltningsfastigheter. Vår utgångspunkt med studien är att införandet av den nya värderingsmetoden har påverkat företag med förvaltningsfastigheter och vi anser det därför intressant att undersöka fenomenet. </p><p>För att genomföra undersökningen har vi samlat data från 2007 års årsredovisningar som vi hämtat från databasen Affärsdata. Urvalet i undersökningen har varit slumpmässigt med kompletterande data från fastighetsdatabasen Datscha vilket tillsammans gav ett urval på 109 onoterade företag med förvaltningsfastigheter. </p><p>Undersökningen resulterade i att det finns ett positivt samband mellan balansomslutning och verkligt värde samt mellan skuldsättningsgrad och verkligt värde. Utifrån resultatet förs ett resonemang kring hur verkligt värde kan öka balansomslutningen och hur företag med hög skuldsättningsgrad möjligen tillämpar verkligt värde för att sänka skuldsättningsgraden.</p>
|
12 |
Förvaltningsfastigheters verkliga värde : - En undersökning om hur bolagsledningar kommenterar förvaltningsfastigheters värdeförändring -Lönnström, Elin-Marie, Ivarsson, Magdalena, Jahkopson, Sara January 2009 (has links)
No description available.
|
13 |
IAS 40 : Hur ser revisorns roll ut efter införandetClaesson, Pelle, Lönnstad, Patrik January 2008 (has links)
No description available.
|
14 |
IAS 40 : Hur ser revisorns roll ut efter införandetClaesson, Pelle, Lönnstad, Patrik January 2008 (has links)
No description available.
|
15 |
Onoterade företags värdering av förvaltningsfastigheterFritzell, Martin, Johannesson, Tobias January 2009 (has links)
Svenska noterade företag har sedan 2005 varit skyldiga att tillämpa den internationella redovisningsstandarden IFRS vilket innebär att noterade företag numera kan tillämpa redovisning till verkligt värde för förvaltningsfastigheter enligt IAS 40. Onoterade företag med förvaltningsfastigheter har däremot valmöjligheten att värdera antingen till anskaffningsvärde enligt RR 24 eller till verkligt värde enligt IAS 40. Redovisningsvalet spelar en betydande roll för företagets redovisade resultat och därmed dess ekonomiska ställning. Syftet med uppsatsen är att vi vill förklara vad som påverkar svenska onoterade företags redovisningsval vid värdering av förvaltningsfastigheter. Vår utgångspunkt med studien är att införandet av den nya värderingsmetoden har påverkat företag med förvaltningsfastigheter och vi anser det därför intressant att undersöka fenomenet. För att genomföra undersökningen har vi samlat data från 2007 års årsredovisningar som vi hämtat från databasen Affärsdata. Urvalet i undersökningen har varit slumpmässigt med kompletterande data från fastighetsdatabasen Datscha vilket tillsammans gav ett urval på 109 onoterade företag med förvaltningsfastigheter. Undersökningen resulterade i att det finns ett positivt samband mellan balansomslutning och verkligt värde samt mellan skuldsättningsgrad och verkligt värde. Utifrån resultatet förs ett resonemang kring hur verkligt värde kan öka balansomslutningen och hur företag med hög skuldsättningsgrad möjligen tillämpar verkligt värde för att sänka skuldsättningsgraden.
|
16 |
Hur verkligt är det verkliga värdet? : En undersökning av fastighetsvärderingar enligt IAS40Werlefors, Peter, Snellman, Jenny January 2008 (has links)
No description available.
|
17 |
K3-regelverket förändrar redovisningen för förvaltningsfastigheter : Vad har kommunala onoterade fastighetsbolag för attityd till verkligt värdePettersson, Andreas, Sundberg, Marcus January 2013 (has links)
Syftet med studien var att undersöka attityden till verkligt värde och hur fastighetsbolag i Västra Götaland skulle gå tillväga vid framtagandet. 1 januari 2014 kommer det nya regler för svensk redovisning vid namn K-regelverket. Det nya regelverket är framtaget av bokföringsnämnden som har influerats av det globala regelverket IFRS. Studien riktade in sig mot större onoterade fastighetsbolag i Sverige, dessa bolag berörs av huvudregelverket K3 som är principbaserat. Regelverket saknar tydliga definitioner och praxis, därför finns det en osäkerhet bland bolagen. Hittills har förvaltningsfastigheter enbart bokförts med anskaffningsvärde, K3 regelverket kräver att fastighetsbolagen även skall redovisa verkliga värdet i not. För att ta reda på vad fastighetsbolagen tyckte, utfördes både en intervju- och enkätundersökning. För att understödja redovisningen och framtagandet av verkligt värde finns ett antal grundläggande redovisningsprinciper och ett kvalitativt ramverk. Den teoretiska referensramen presenterar dessa principer och egenskaper samt en djupgående diskussion om vad verkligt värde är. Empirin kommer från kommunala fastighetsbolag som diskuterar fördelar och nackdelar med det nya regelverket. De flesta var positivt inställda till verkligt värde, men uttryckte att det skulle bli ett stort initialt arbete för att anpassa sin redovisning efter det nya K3-regelverket.
|
18 |
Verkligt värde : Revisorns syn på en rättvisande bild av värdering till verkligt värde av förvaltningsfastigheterZachrisson, Renée, Dahlqvist, Anna-Karin January 2011 (has links)
ProblembakgrundDen 1 januari 2005 lagstadgades det om att alla börsbolag inom EU skulle följa IASB standarder vilket innebar en förändring vid värdering av förvaltningsfastigheter. Bolagen fick då möjlighet att värdera tillgången till värkligt värde. Konsekvenserna av det har blivit att det uppstått felvärderingar som omtalats mycket i media och revisorns arbete och ansvar har ifrågasatts. Vi kommer att se närmare på revisorernas syn på värdering till verkligt värde av förvaltningsfastigheter enligt IAS 40. Syfte Syftet med uppsatsen är att ta reda på revisorers tankar om värdering till verkligt värde av förvaltningsfastigheter enligt IAS 40 och om de anser att det ger en rättvisande bild. MetodVi har valt att inleda med litteraturstudier kring ämnet för att sedan genomföra intervjuer med revisorer kunniga inom ämnet. ResultatRevisorerna vi intervjuade ansåg att värdering till verkligt värde av förvaltningsfastigheter ger en relativt rättvisande bild. Metoden ansågs dock vara relativt komplicerad och komplex. Alla påpekade att värdering till verkligt värde är subjektivt och därmed krävs omfattande information i bolagens årsredovisning.
|
19 |
Valet påverkar utseendet : Värdering av förvaltningsfastigheter till anskaffningsvärde eller verkligt värde? / The choise affects the appearence : Valuation of investment properties at historical cost or fair value?Johansson, Johanna, Ullbrand, Malin January 2012 (has links)
No description available.
|
20 |
Förvaltningsfastigheters upplysningar : En uppsats om hur redovisningen av verkligt värde skiljer sig mellan länder i de upplysningar som lämnasJonsson, Lisa, Liljedahl, Frida January 2012 (has links)
Alla börsnoterade företag inom den Europeiska Unionen måste sedan år 2005 följa den gemensamma redovisningsstandarden IFRS vid upprättande av företagets finansiella rapporter. Problem uppstår om dessa företag följer reglerna i IFRS i olika grad vilket innebär att den finansiella informationen som lämnas inte är fullständig. För en investerare innebär detta att det kan vara svårt att kontrollera hur beräkningar och bedömningar utförts om inte all information som ska finnas med är inkluderad. Tidigare studier visar att det finns en skillnad i hur mycket information som generellt lämnas i upplysningar i noterna till de finansiella rapporterna mellan länder, och att skiljaktigheten beror på bland annat kulturella skillnader. Tidigare forskning har endast undersökt upplysningar i stort och ej fokuserat på specifika områden som är svårtolkade i IFRS. Problemet vi undersöker är därför om redovisningen av förvaltningsfastigheter till verkligt värde skiljer sig i hur mycket information som lämnas genom att undersöka i hur stor grad kraven på upplysningar följs av företag i olika länder. För en investerare som ska fatta välgrundade beslut är de finansiella rapporterna det största verktyget att använda för att tillgå information, vilket innebär att det ur en investerares synvinkel är viktigt att kraven som ställs enligt redovisningsstandarden uppfylls. I vår studie har vi undersökt alla företag som har förvaltningsfastigheter som sitt största tillgångsslag och är börsnoterade i ett land som är medlem i EU, vilket blev femtiosex företag fördelat på elva länder. Undersökningen visade att det finns en skillnad mellan länderna i hur stor grad de krav som ställs på lämnande av upplysningar följs. För att förklara denna skillnad ställde vi sexton kulturvariabler mot den skala vi skapat i hur väl upplysningar lämnas. Resultatet visade att graden av lämnade upplysningar korrelerade med kulturvariablerna maskulinitet och rättssäkerhet. Djupare analys i form av linjär regressionsanalys och multipel regressionsanalys visade att både maskulinitet och rättssäkerhet hade ett signifikant samband med upplysningar var för sig, men i kombination med varandra var det endast maskulinitet som var signifikant på grund av multikollinearitet. Vår slutsats är därmed att det finns en skillnad mellan länder i hur väl de krav på upplysningar som ställs enligt IFRS vid redovisning av förvaltningsfastigheter till verkligt värde följs. Denna skillnad kan delvis förklaras av olikheter i ländernas nivå av främst maskulinitet.
|
Page generated in 0.0261 seconds