Spelling suggestions: "subject:"volvo care"" "subject:"volvo car""
1 |
Betydelsen av organisatoriskt lärande : en fallstudie över volymplaneringsprocessen på Volvo CarsAndersson, Marlena, Larsson, Malin, Tolwers, Malin January 2002 (has links)
No description available.
|
2 |
Betydelsen av organisatoriskt lärande : en fallstudie över volymplaneringsprocessen på Volvo CarsAndersson, Marlena, Larsson, Malin, Tolwers, Malin January 2002 (has links)
No description available.
|
3 |
Leverantörsrelaterade produktionsstörningar : en kvalitativ undersökning på Volvo Cars UddevallaLundberg, Therese, Orvarson, Maja January 2004 (has links)
No description available.
|
4 |
Leverantörsrelaterade produktionsstörningar : en kvalitativ undersökning på Volvo Cars UddevallaLundberg, Therese, Orvarson, Maja January 2004 (has links)
No description available.
|
5 |
Stomljudsisolering : jämförelse av processmöjligheterParkkila, Teija, Jonson, Johan January 2003 (has links)
No description available.
|
6 |
Stomljudsisolering : jämförelse av processmöjligheterParkkila, Teija, Jonson, Johan January 2003 (has links)
No description available.
|
7 |
Hur ser framtiden ut för bilindustrin och hur väl är Volvo Cars redo för framtiden? : En djupdykning i bilindustrins framtida utmaningar utifrån ett forsknings- och utvecklingsperspektivMatsson, Cecilia, Johansson, Matilda January 2016 (has links)
Background: The global car industry is going through a process of change where the traditional car companies are being challenged. It is essential for those companies to keep up with the changing market conditions and invest in research and development, if they want to remain competitive in the future market. Volvo Cars is a prominent car manufacturer in Sweden, but is small globally. It was, therefore, adjudged as an interesting company to research with respect to how they address the aforementioned challenges. Purpose: With an understanding and focus on the car industry’s new challenges, the purpose of this study is to investigate and illustrate Volvo Cars’ future prospective on the global car market. Method: The study has combined quantitative and qualitative approaches, viewed from an inductive perspective. Qualitative interviews were performed to obtain a deeper understanding of the car industry’s challenges, and data from secondary sources were collected in order to quantify Volvo Cars’ performance relative to other car companies. Result: The study determined the main challenges for the future of the personal vehicle sector to be: automation, environment, changing customer demand and digitalization. In addition to the innovation-based challenges mentioned above, the expanding Chinese market has been identified as a challenge for car companies to capitalise on. The expansion of the Chinese market is due to the rapidly increasing middle class, combined with a low car density. The idea that China (and the rest of Asia) will become an important future market is supported by the opinions of many experts and interview respondents who believe that car density in the western world will decline which means strengthen the importance of China as a future market. Volvo Cars face the same challenges as other car manufacturers. However, given their small global significance, Volvo Cars will need to focus and appropriately allocate their resources on only one or two challenges. In terms of investing in research and development, Volvo Cars is at the forefront, with a significant portion of their revenue being dedicated to the area. Conclusion: Given Volvo Cars’ small global significance, they will not have the ability to focus on all challenges. Instead, they must focus their research and development on a select few areas to be able to compete in the future automotive market. This study has identified three major challenges for Volvo Cars: to successfully grow in China (as well as in the rest of Asia), to increase total sales and market share, and to advance within automation and electrical operation. Given that Volvo Cars continue increasing their sales, especially in China, while simultaneously investing in research and development aimed at automation and electric drive, the researchers believe that the future of Volvo Cars is very promising. / Bakgrund: Bilindustrin går igenom en förändringsprocess och de traditionella biltillverkarna står inför stora utmaningar. I och med detta är det viktigt för bilföretagen att hänga med i processen och investera i forskning och utveckling, om de vill konkurrera om framtida marknadsandelar. Volvo Cars är en ledande aktör på den svenska marknaden samtidigt som de är små på den globala marknaden, vilket väcker ett intresse hos forskarna att studera företaget med avseende på hur det kommer att hantera dessa framtida utmaningar. Syfte: Syftet är att med utgångspunkt från bilindustrins nya utmaningar undersöka och belysa Volvo Cars framtidsutsikter på den globala bilmarknaden. Metod: Studien bygger på en kombination av kvalitativ och kvantitativ forskningsstrategi med ett induktivt angreppsätt. Kvalitativa intervjuer har genomförts för få en djupare förståelse för bilindustrins utmaningar och sekundärdata har samlats in för att på ett kvantitativt sätt visa hur Volvo Cars förhåller sig gentemot andra bilföretag på den globala marknaden. Resultat: Studien har kommit fram till att de största utmaningarna för bilindustrins framtid handlar om: automatisering, miljö, ägande och digitalisering. Utöver de innovativa utmaningarna har Kina identifierats som en utmaning för bilföretagen. Eftersom Kina har en snabbt ökande medelklass i kombination med att landet har en låg biltäthet förväntas bilförsäljningen i regionen öka. Då många experter och intervjurespondenter anser att försäljningen av bilar kommer minska i västvärlden kommer därför en ökad försäljning i Kina och övriga Asien bli avgörande för många bilföretag. Volvo Cars har samma utmaningar att bemästra som de andra aktörerna på marknaden men eftersom de är en mindre aktör måste de fokusera på en eller två utmaningar och hoppas på att de är rätt. Studien har även visat att Volvo Cars satsar en stor procent av deras omsättning på just forskning och utveckling jämfört med andra (undersökta) aktörer på marknaden. Slutsats: Då Volvo Cars är en liten aktör på den globala marknaden kommer de inte ha möjlighet att satsa på samtliga utmaningar utan måste fokusera sin forskning och utveckling på ett fåtal faktorer för att kunna konkurrera på framtidens bilmarknad. Studien har specificerat tre utmaningar för Volvo Cars att uppnå för goda framtidsutsikter: lyckas växa på den kinesiska (och övriga asiatiska) marknaden och därmed öka den totala försäljningen och marknadsandelarna samt bemästra de innovativa utmaningarna inom automatisering och eldrift. Med det sagt kan forskarna dra slutsatsen att Volvo Cars framtid ser lovande ut förutsatt att de fortsätter öka sin försäljning, framförallt i Kina, samtidigt som de helhjärtat satsar på forskning och utveckling inom områdena automatisering och el-drift.
|
8 |
Optimization of front Wheel Arch LinerTorstensson, Martin, Pettersen, Hans January 2006 (has links)
<p>About ten years ago Volvo Cars could see that car manufactures began to introduce rear wheel arch liners made of non-woven fabrics or some kind of laminate which are mostly common today. Volvo Cars have also seen that competitors now are beginning to develop the front wheel arch liners more and more and expect a development equal to the one for the rear wheel arch liners. This is why we are set to optimize the front wheel arch liner.</p><p>For development of mechanical products such as car parts, a discursive method is most suitable to follow. For example systematical concept development which we have used in our work.</p><p>From a technical point of view, our results shows that the penta laminate used for the wheel arch liner on Mercedes Benz S-class is by far the best material. Unfortunately it is rather expensive which of course affects its result in a negative way when cost is taken in to consideration. When including cost, the solid plastic is actually rather economical.</p><p>After assessment of the result in total we are however convinced that Volvo Cars should concentrate on further research of penta laminate and open negotiations with different suppliers regarding a material of this kind.</p><p>Regarding the geometry, the tests and studies that Volvo Cars have performed earlier on splash shields clearly shows the usage of the part and further research done by our selves does not point at any problems with a splash shield integrated in the wheel arch liner.</p> / <p>För ungefär tio år sedan kunde Volvo Cars se att biltillverkare började introducera bakre hjulhus tillverkade av ”non-woven” fibrer eller någon form av laminat vilket idag är högst vanligt. Volvo Cars har också sett att konkurrenter nu börjar utveckla främre hjulhus mer och mer och räknar med en utveckling liknande den för bakre hjulhus. Detta är anledningen till att vi har fått uppgiften att optimera det främre hjulhuset.</p><p>För utveckling av mekaniska produkter så som bildelar, är en diskursiv metod mest lämpad att följa. Till exempel systematisk konceptutveckling som vi har valt att använda i vårt arbete.</p><p>Sett ur ett tekniskt perspektiv, visar våra resultat att pentalaminatet som används för hjulhusen på Mercedes Benz S-klass, är det överlägset bästa materialet. Tyvärr ar det ganska dyrt vilket naturligtvis påverkar dess resultat negativt när hänsyn tas till kostnader. När vi även ser till kostnaderna, är faktiskt den rena plasten mycket ekonomisk. Efter bedömning av det totala resultatet, är vi helt övertygade om att Volvo Cars borde koncentrera sig på fortsatta undersökningar av pentalaminat och inleda förhandlingar med olika underleverantörer angående material av denna typ.</p><p>Angående geometrin, visar Volvo Cars’ sedan tidigare genomförda tester och studier att en splash shield fyller en viktig funktion och vidare undersökningar genomförda av oss själva pekar inte på några problem med en i hjulhuset integrerad splash shield.</p>
|
9 |
Optimization of front Wheel Arch LinerTorstensson, Martin, Pettersen, Hans January 2006 (has links)
About ten years ago Volvo Cars could see that car manufactures began to introduce rear wheel arch liners made of non-woven fabrics or some kind of laminate which are mostly common today. Volvo Cars have also seen that competitors now are beginning to develop the front wheel arch liners more and more and expect a development equal to the one for the rear wheel arch liners. This is why we are set to optimize the front wheel arch liner. For development of mechanical products such as car parts, a discursive method is most suitable to follow. For example systematical concept development which we have used in our work. From a technical point of view, our results shows that the penta laminate used for the wheel arch liner on Mercedes Benz S-class is by far the best material. Unfortunately it is rather expensive which of course affects its result in a negative way when cost is taken in to consideration. When including cost, the solid plastic is actually rather economical. After assessment of the result in total we are however convinced that Volvo Cars should concentrate on further research of penta laminate and open negotiations with different suppliers regarding a material of this kind. Regarding the geometry, the tests and studies that Volvo Cars have performed earlier on splash shields clearly shows the usage of the part and further research done by our selves does not point at any problems with a splash shield integrated in the wheel arch liner. / För ungefär tio år sedan kunde Volvo Cars se att biltillverkare började introducera bakre hjulhus tillverkade av ”non-woven” fibrer eller någon form av laminat vilket idag är högst vanligt. Volvo Cars har också sett att konkurrenter nu börjar utveckla främre hjulhus mer och mer och räknar med en utveckling liknande den för bakre hjulhus. Detta är anledningen till att vi har fått uppgiften att optimera det främre hjulhuset. För utveckling av mekaniska produkter så som bildelar, är en diskursiv metod mest lämpad att följa. Till exempel systematisk konceptutveckling som vi har valt att använda i vårt arbete. Sett ur ett tekniskt perspektiv, visar våra resultat att pentalaminatet som används för hjulhusen på Mercedes Benz S-klass, är det överlägset bästa materialet. Tyvärr ar det ganska dyrt vilket naturligtvis påverkar dess resultat negativt när hänsyn tas till kostnader. När vi även ser till kostnaderna, är faktiskt den rena plasten mycket ekonomisk. Efter bedömning av det totala resultatet, är vi helt övertygade om att Volvo Cars borde koncentrera sig på fortsatta undersökningar av pentalaminat och inleda förhandlingar med olika underleverantörer angående material av denna typ. Angående geometrin, visar Volvo Cars’ sedan tidigare genomförda tester och studier att en splash shield fyller en viktig funktion och vidare undersökningar genomförda av oss själva pekar inte på några problem med en i hjulhuset integrerad splash shield.
|
10 |
Kommunikation i förändringsarbete : vilken roll spelar kommunikation för chef och ledare i en LEAN förändring / Communication and Development : what is the role of communication for a manager or leader in a LEAN developing processHenningsson, Annika January 2011 (has links)
Examensarbetet inleddes med en förstudie där olika förbättringsområden inom organisationen identifierades. Kommunikation i praktiken kan liknas vid ett förstärkningsverktyg vilket påverkar de vanligaste faktorerna för ett lyckat förändringsarbete. Idag måste en ledare och chef vara kommunikativ och det fungerar inte längre med att peka med hela handen. Medarbetarna måste förstå sin chef och ledare och det måste finnas ett samspel mellan dem. För att chefer och ledare ska styra förändringsprocessen behövs kommunikation. Syfte med examensarbetet är att undersöka hur kommunikationsprocessen kan användas som styrmedel mot en social förändring. Målet med examensarbetet är att beskriva kommunikation för förändring på Volvo i Olofström och att identifiera förbättringsområden inom organisationen. Examensarbetets avsikt är att undersöka olika synvinklar ur kommunikation, ledarskap och förbättringar kring en förändringsprocess. De slutsatser som examensarbetet visar är att kommunikationsprocessen kan användas som styrmedel via information, kommunikation, möten och genom dialog. Kommunikation måste ske via chef och ledare och visuellt ledarskap. Kommunikation innebär att i dialog tala med varandra. Förbättringsarbetet som påbörjats bör fortsätta som del i organisationens förändringsarbete. Utifrån målbeskrivningen - Hur ledare kommunicerar för att uppnå förändringsmål visar resultat att chef/ledare ansvarar för kommunikations-processen när det gäller planering och genomförande av förändring i en arbetsgrupp. Organisationen kan då se chef/ledare som en förändringsledare. Förändringens resultat påverkas av hur kommunikationen genomförs. Förändring och utveckling sker via kommunikation och dialog i en samverkan. Utifrån målbeskrivningen – Hur kommunikation kan leda medarbetare mot förändring bör chef/ledare börja med att diskutera och kommunicera vad det innebär att gå från ett läge till ett annat läge i en LEAN förändring. Vidare visar resultat att chef/ledare behöver studera innebörden av resultat via analys och diskussion men framför allt vad det innebär att ge support och feedback. Strategisk kommunikation kan vara den del som saknas då kommunikation inte förstås. Utifrån målbeskrivningen – Hur Kommunikationen påverkas av LEAN ledarskap på Volvo Personvagnar AB Karosskomponenter (VCBC) noteras i resultatdelen att förändring och ledarskap inte kopplas ihop. Då kan chef/ledare inte utveckla kommunikationsprocessen mot en social förändring. / This thesis work began with a pre-study which intended to identify areas of improvement within the organization. Communication in practice is like a strengthening tool, which affects the most common factors for successful change management. Today, a manager must be communicative; just to point out the direction is not longer working. Employees must understand their manager and leader, and there must be an interaction between them. For managers to guide the change process communications is needed. The purpose of the thesis work is to investigate how the communication process can be used as instruments of social change. The goal of the project is to describe the communication of change at Volvo in Olofström and to identify areas for improvement within the organization. The intention is to examine different perspectives from communication, leadership and improvement on a process of change. The conclusions of the thesis work are that the communication process can be used as instruments through information, communication, meetings, and through dialogue. Communication goes through the manager and leader, and visual management. Communication means dialogue and to talk to each other. The Improvement work which has started should be continued as part of the organization's change process. The central part of - How leaders communicate in order to achieve the goals of implementation. The responsibility of the communication process lies with the manager / leader for planning and implementing of the change in a workgroup. The organization can see the manager / leader as a leader of change. The results of implementation are affected by how communication is carried out. Change and development is done through communication and dialogue in an interaction. The central part of - How communication can lead people through implementation and development. It is up to the manager / leader to begin to discuss and communicate the meaning of transformation in a LEAN implementation. Furthermore the manager / leader need to study the implications of the results through analysis and discussion, but above all what it means to give support and feedback. Strategic communication can be the part that is missing when communication is not to be interpreted. The central part of - How communication is affected by LEAN leadership at Volvo Cars Body Components (VCBC). Found in the results is that change and leadership can’t connect to each other. In this case manager / leader do not develop the communication process of social change.
|
Page generated in 0.0659 seconds