1 |
Bevarande av digitalt kulturarv - en del av museets ansvar? / Preserving Digital Heritage – A Responsibility of the Museum?Karlsson, Matilda January 2008 (has links)
Begreppet "digitalt kulturarv" har två betydelser: dels digitaliserat fysiskt kulturarv, till exempel digitala kopior av föremål, dels det kulturarv som består av företeelser som skapats digitalt och därmed inte har någon fysisk motsvarighet. Det är det senare området, föremål som i sin ursprungsform är digitala, som denna uppsats fokuserar på. Syftet med uppsatsen är att undersöka om digitala kulturföremål kan räknas som en del av museernas uppdrag, samt hur museer i så fall kan samla in, bevara och visa dessa föremål. Digitalt material bygger inte på att föremålen har en fysisk form, och de ställs därför ofta i motsats till de materiella föremål som museer samlar in och bevarar. Däremot utesluter ingen av de museidefinitioner som undersöks i uppsatsen att museer även hanterar immateriellt kulturarv. Om museet dessutom inte fokuserar på föremålen i sig utan på föremålens betydelser och sammanhang, vilket många menar, så spelar det mindre roll om det som förmedlar betydelsen eller sammanhanget har fysisk form eller ej. Bland andra Unesco har också poängterat att det är viktigt att digitalt kulturarv bevaras. Samtidigt som det digitala kulturarvet växer i omfattning riskerar nämligen de digitala föremålen i sig att försvinna, antingen för att de inte bevaras alls eller för att de inte bevaras på ett lämpligt sätt. Ett av problemen är att de medier som materialet idag lagras på är instabila i sig och bevarande kräver därför att föremålen flyttas till andra lagringsmedier efterhand. En annan risk är att digitala föremål i framtiden inte kommer att kunna avläsas eftersom de maskiner eller den programvara som hanterade dem inte längre finns kvar eller går att använda. Det finns alltså ett antal faktorer som de institutioner som samlar in digitalt material bör vara medvetna om, även om de rutiner som museerna redan har för dokumentation och insamling i många fall även kan appliceras på digitala föremål. Utställning av digitalt kulturarv är en fråga i sig eftersom digitala föremål och helt digitala utställningar kräver ett annat tillvägagångssätt än när museet ställer ut fysiska föremål.
|
2 |
Retrospel : En studie i hur retrotrenden påverkat digitala spel / Retro games : A study about how the retro trend has affected digital gamesGustafsson, Casper, Hollström, Michael January 2013 (has links)
I det här arbetet undersöker vi hur retrotrenden påverkat digitala spel. Vi undersöker hur retro blivit en erkänd stil och varför den har blivit det. Vi undersöker dess koppling med nostalgi, hur nostalgi fungerar och varför man kan tänkas vilja använda sig av det när man ska utveckla ett digitalt spel. Retro är inte ett fenomen som är medie exklusivt till digitala spel, vi undersöker hur retro verkar i andra medier och hur medierna blandar retroelement med varandra. Det är inte ovanligt att samtida digitala spel influeras av retrospel eller rent av utvecklas i syfte att bli ett nyproducerat retrospel, detta är något som vi gestaltar i vår produktion av ett digitalt spel. Vi redogör i detta arbete hur vi gått tillväga när vi skapat ett spel som blandar gammalt och nytt. In this research thesis we examine how the retro trend has affected digital games. We investigate how retro has become a recognized style and why it has become so. We examine it's relationship with nostalgia, how nostalgia works and why you might want to use it when developing a digital game. Retro is not a phenomenon exclusive to digital games, we examine how retro appears in other media and how the media is mixing retro elements with each other. It is not uncommon for contemporary digital games too be influenced by retro games or to be developed as all newly produced retro games, this is something that we portray in our production of a digital game. In this paper we also explain how we proceeded when we created our digital game that mixes old with new.
|
3 |
På kontor och distans - framtidens arbetssätt i balans : En jämförande fallstudie om vilka arbetssätt företag i finans- och advokatbranschen förväntas ha efter covid-19 / In the office and via distance – the future of working in balance : A comparative case study regarding which “ways of working” companies in the financial and legal industry are expected to implement post COVID-19Lindberg, Carl, Birgersson, Anton January 2021 (has links)
Under 2020-21 har covid-19, med dess medförda restriktioner, tvingat svenska organisationer att flytta hem många av sina anställda från kontoren. Det har inneburit en introduktion av distansarbete inom de flesta organisationer som möjliggjort för arbete utanför kontoret. När pandemin inte längre anses vara ett hot mot samhället, och nationella riktlinjer tas ur bruk, förväntas delar av de nya arbetssätten att implementeras till nya arbetssituationer. Vilket i rapporten hänvisas till som ”det nya normala”. Rapporten utgår från en fallstudie med kvalitativa intervjuer från företag i finans och advokatbranschen. Empirin analyseras genom en analysmodell med fokus på: övergripande förändring & organisationskultur; kommunikation; kunskap; och behov & motivation. Syftet med rapporten är att undersöka svenska organisationer inom de två branscherna och hur deras arbetssätt förväntas se ut efter pandemin. Rapporten besvarar syftet genom att undersöka följande två frågeställningar: • F1: Vilka förändringar utifrån valda fokusområden [övergripande förändring & organisationskultur; kommunikation; kunskap; och behov & motivation] som skett till följd av covid-19 förväntas integreras till det nya normala, och vilka förväntas försvinna? • F2: Vad finns det för likheter och skillnader utifrån valda fokusområden för det förväntade nya normala mellan företag i finans- och advokatbranschen? Resultatet visar på att det nya normala förväntas delvis skilja sig mellan organisationer och delvis branscher. Det som är generellt för samtliga undersökta organisationer är att distansarbete förväntas bli en betydande del av det nya normala där medarbetare vill kunna arbeta mer flexibelt. Advokatfirmor och finansföretag har en del skillnader i hur väl deras arbete kan flyttas utanför företagets lokaler. Samtidigt som advokatfirmor verkar ha en organisationskultur mer lämpad för att ha en stor andel distansarbete. Branscherna har dock mer gemensamt än de har skillnader när det kommer till hur de bör implementera distansarbete i ett nytt normalt arbetssätt. Det nya normala bör sedan bli en balans mellan olika arbetssätt. En varaktig implementering för distansarbete i det nya normala kommer därför behöva bedömas specifikt för varje fall. Där olika faktorer vägs mot varandra, såsom: individers och organisationers intresse; junioras integrering mot senioras arbetsro; kortsiktiga mot långsiktiga fördelar; flexibilitet mot struktur; och spontanitet mot effektivitet. / During 2020-21, covid-19 has forced Swedish organizations to relocate large numbers of their employees from their offices. This has brought an introduction of teleworking in organizations, that has made it possible to work outside the office. When the pandemic is no longer considered a threat to society and national guidelines are taken out of use, parts of the new working methods are expected to be implemented for new work situations. Which in the report is referred to as “the new normal”. This report is based on a case study on qualitative interviews from companies in the financial and legal industry. The collected data is analyzed through an analysis model with a focus on: overall changes & organizational culture; communication; knowledge; and needs & motivation. The purpose is to examine Swedish organizations in the two industries and what their working methods are expected to be after the pandemic. The report examines this purpose by answering the following two research questions: • RQ1: What changes, regarding the selected focus areas [overall changes & organizational culture; communication; knowledge; and needs & motivation], that have occurred because of covid-19 are expected to be integrated into the new normal, and which are expected to disappear? • RQ2: What are the similarities and differences based on selected focus areas between the expected new normal for companies in the finance and law industry? The results show that the new normal is expected to differ between organizations and partly between industries. What is general for all the organizations surveyed is that teleworking is expected to be a significant part of the new normal, where employees want to be able to work more flexibly. Law firms and finance companies have some differences in how well their work can be moved outside the company's premises. At the same time, law firms seem to have an organizational culture that is better suited to having a large proportion of telework. However, the industries have more in common than they have differences when it comes to how they should implement teleworking in a new normal way of working. The new normal should consist of a balance between different ways of working. A lasting implementation of teleworking in the new normal will therefore need to be assessed specifically, case by case. Where different factors are weighed against eachother, such as: the interest of individuals and organizations; integration of junior roles versus senior workflow efficiency; short-term versus long-term benefits; flexibility versus structure; and spontaneity versus efficiency.
|
4 |
Digital mognad inom drivmedelsföretag : Centrala nyckelområden för digital transformationHammar, Alexander, Radovic, Vera January 2024 (has links)
För att genomföra en digital transformation och ta del av de möjligheter som det digitala erbjuder är den digitala mognaden av vikt för att företag effektivt ska förhålla sig i en allt mer digital affärsmiljö. Den digitala transformationen drivs av lednings- och styrningsfrågor såsom kultur, strategi och kompetens där enbart implementering av ny teknik inte bedöms vara tillräcklig. Denna studie undersöker den digitala mognadsgraden på drivmedelsföretag samt identifierar centrala nyckelområden kopplat till kultur, strategi och kompetens som utifrån ett ledningsperspektiv anses vara främjande eller hämmande i transformationsarbetet för drivmedelsföretag i Sverige. Det är en explorativ liten N-studie med en abduktiv ansats. Den empiriska datainsamligen samlades in genom semi-strukturerade intervjuer. Intervjuerna genomfördes med fem olika respondenter från två olika drivmedelsföretag samt en branschorganisation. Studien undersöker de medverkande drivmedelsföretagens digitala mognad samt identifierar de nyckelområden som anses antingen främja eller hämma transformationsprocessen och har utgått ifrån teori rörande, digitalisering, digital mognad, digitala mognadsmodeller, digital strategi, digital kompetens och ledningsförmåga och digital kultur. Analysen belyser områden som har identifierats vara främjande för drivmedelsföretag i transformationsarbetet; genomsyrande kultur, acceptera brister, implementera i mindre skala, lokal anpassning och vikten av chefernas roll i transformationsrealiseringen. Det framkommer även i analysen områden som identifieras vara hämmande i transformationsarbetet för drivmedelsföretagen; gamla system försvårar digitaliseringen, bristande kommunikation genom leden och skilda verklighetsuppfattningar. Lednings- och styrningsfrågor är det som anses driva den digitala transformationen, dessa är abstrakta och det förekommer olika strategier i hur stora företag arbetar med dessa för att främja transformationsarbetet. Denna studie fann nyckelområden som var gemensamma för de undersökta drivmedelsföretagen där ett vidare arbete med både de identifierade främjande- och hämmande nyckelområdena kan på sikt öka dess digitala mognadsgrad och konkurrenskraft på drivmedelsmarknaden. / In order to carry out a digital transformation and take advantage of the opportunities that digital offers, digital maturity is important for companies to operate effectively in an increasingly digital business environment. The digital transformation is driven by management and governance issues such as culture, strategy and competence, where the implementation of new technology alone is deemed insufficient. This study examines the digital maturity of fuel companies and identifies key areas related to culture, strategy, and competence, which are considered either facilitating or inhibiting from a management perspective in the transformation efforts of fuel companies in Sweden. It is an exploratory n-study with an abductive approach. The empirical data was collected through semi-structured interviews conducted with five different respondents from two different fuel companies and an industry organization. The study examines the digital maturity of the participating fuel companies and identifies the key areas that are considered to either promote or hinder the transformation process and has been based on theory relating to digitization, digital maturity, digital maturity models, digital strategy, digital competence and leadership and digital culture.The analysis highlights areas identified as beneficial for fuel companies in their transformation efforts: pervasive culture, accepting flaws, implementing on a smaller scale, local adaptation, and the importance of managers’ role in realizing transformations. The analysis also reveals areas identified as hindering the transformation efforts for fuel companies: legacy systems complicating digitization, communication gaps within the hierarchy, and differing perceptions of reality. Management and governance issues are considered to drive digital transformation, these are abstract and there are varying strategies in how large companies work with these to promote transformation efforts. This study found key areas common to the examined fuel companies, where further work on both the identified facilitating and inhibiting key areas could ultimately increase their digital maturity and competitiveness in the fuel market.
|
Page generated in 0.2101 seconds