Spelling suggestions: "subject:"kapitalbristreglerna"" "subject:"kapitalbristen""
1 |
Är den borgenärsskyddande funktionen med kapitalbristreglerna tillräcklig, eller bör reglerna utmönstras? : En analys sett ur svaga borgenärers perspektiv. / Is the Creditor Protection Function of the Capital Deficiency Rules Sufficient, or Should the Rules Be Abolished? : An analysis of the capital protection rules seen from the perspective of weak creditors.Saadieh, Oskar, Von Corswant, Rikard January 2024 (has links)
När ett privat aktiebolags eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet uppstår en kapitalbrist i bolaget. Så fort det finns skäl för styrelsen att misstänka en eventuell kapitalbrist inträder ett krav för styrelsen att följa ett handlingsmönster. Handlingsmönstret går ut på att styrelsen ska informera aktieägarna om bolagets kapitalbrist för att därefter läka bristen eller avveckla bolaget. Underlåter styrelsen att agera utifrån handlingsmönstret blir styrelseledamöterna medansvariga för eventuella förpliktelser som uppkommer under tiden för sin underlåtenhet. Reglerna är ämnade att fylla en borgenärsskyddande funktion där befintliga borgenärer till bolaget skyddas genom att bolaget tvingas agera till följd av kapitalbristen genom att antingen läka bristen eller avveckla bolaget. Potentiella borgenärer ska skyddas genom att styrelsen följer det handlingsmönster som föreskrivs, förenat med personligt medansvar vid underlåtenhet att följa de föreskrivna reglerna. Det har emellertid ifrågasatts om reglerna lever upp till sitt borgenärsskyddande ändamål och i SOU 2023:34 presenterades förslaget att utmönstra reglerna tillsammans med ett nytt lagförslag. Syftet med uppsatsen är att utreda vad för eventuella konsekvenser lagförslaget kan tänkas att få och i vilken utsträckning förslaget på ett bättre sätt kan tillgodose reglernas tänkta ändamål. Vi analyserar kapitalbristreglerna och den föreslagna lagändringen utifrån den svaga borgenärens perspektiv för att tydliggöra bristerna i den nuvarande regleringen. Som kapitalbristreglerna ser ut idag råder det enighet i den juridiska debatten att reglerna inte uppfyller ett önskvärt skydd för borgenärer. Reglerna anses idag ta sikte på bolagets sufficiens och det har riktats önskemål om att reglerna omformuleras till att rikta fokus mot bolagets solvens. Lagförslaget i SOU 2023:34 bygger på detta synsätt. Det föreslås att styrelsen fortlöpande ska kontrollera bolagets ekonomiska situation så att det motsvarar vad verksamhetens art, omfattning och risker kräver. Om så inte är fallet, ska saken behandlas på bolagsstämman. Det kan nog antas att en borgenär i regel har större intresse i bolagets solvens snarare än bolagets sufficiens. Styrelsens fortlöpande kontroll av bolagets solvens anser vi leda till ett stärkt skydd för både befintliga och potentiella borgenärer och i förlängningen svaga borgenärer.
|
2 |
Medansvaret och dess avslut : – i ljuset av sänkningen av aktiekapitalet och nyare praxis / The board of directors' liabilities and its ending : – in the light of the lowering of the share capital and recent case-lawStolpstedt, Karl January 2020 (has links)
Det har i svensk rätt funnits aktiebolagsrättsliga bestämmelser om tvångslikvidation sedan 1895. Ett övergripande syfte med bestämmelserna är att sätta upp gränser för hur länge en förlustbringande verksamhet får fortsätta innan verksamheten måste avbrytas och bolaget avvecklas. Bestämmelserna innebär att varje styrelseledamot i egenskap av bolagets företrädare har en skyldighet att agera när vissa förutsättningar är för handen, vid fara att eljest aktualisera ett personligt och med bolaget solidariskt betalningsansvar. Styrelsen ska, när det finns skäl att anta att bolagets egna kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet, genast upprätta och, om bolaget har revisor låta denne granska en kontrollbalansräkning. Den lagändring som inneburit en sänkning av det minsta tillåtna registrerade aktiekapitalet, initierades genom den sk. decemberöverenskommelsen och trädde i kraft den 1 januari 2020. Genom lagändringen sänktes det lägsta tillåtna aktiekapitalet från 50 000 kronor till 25 000 kronor. Den bakomliggande tanken är att underlätta för ett ökat företagande och att harmoniera reglerna med omvärlden. Syftet med denna uppsats är att utreda och analysera den påverkan sänkningen av det minsta tillåtna registrerade aktiekapitalet kan förväntas ha på den praktiska tillämpningen av regelverket om medansvar. Med anledning härav uppkommer några följdfrågor beträffande en styrelseledamots medansvar. Vilka är förutsättningarna för att ett medansvar ska uppkomma? Vad krävs för att ansvarsperioden ska få ett slut? Vilka av bolagets förpliktelser har en styrelseledamot ansvar för? Under hur lång tid kan denne hållas ansvarig för dessa? Analysen visar att medansvaret knyts till styrelsens underlåtenhet. Till denna styrelsens aktivitetsplikt är knutna rekvisit, vars innebörd är att ansvarsperioden tar sin början när den i rekvisitet uttryckta tidsfristen når sitt slut. Om genom styrelsens underlåtenhet en medansvarsperiod börjat löpa, kan den komma till ett slut om en kontrollbalansräkning eller årsredovisning utvisar full täckning för det registrerade aktiekapitalet och denna läggs fram på bolagsstämma. Likaså avslutas medansvaret om en ansökan om likvidation ges in till rätten. För att undvika överraskande rättsverkningar av medansvaret har en regel om specialpreskription införts som befriar bolagets styrelse från medansvar för enskilda förpliktelser om inte talan väcks inom tre år från förpliktelsens uppkomst eller inom ett år från dess förfallodag. I en serie rättsfall har behandlats medansvarsperiodens avslut i ett antal situationer som inte täcks in av lagens ordalydelse. Rättsfallen avser bland annat rättsinstituten konkurs, företagsrekonstruktion och verkan av förlikning på rättsförhållandet mellan parterna vid tvist. Den ökade mängden prejudikat och regelverkets dysfunktionalitet visar på behovet av lagreformer på området.
|
Page generated in 0.3942 seconds