Spelling suggestions: "subject:"krav/kontrollzellen"" "subject:"krav/kontrollen""
1 |
En studie av gymnasieelevers studierelaterade stress / A Study of Study Related Stress among High School StudentsMehtomaa, Alexandra January 2014 (has links)
Syftet med denna studie är att öka förståelsen för studierelaterad stress genom att höra och analysera gymnasieelevers beskrivningar av hur de själva upplever studierelaterad stress. Jag har använt mig av ett fenomenologiskt perspektiv då jag sökt svar på studiens frågeställningar med hjälp av den kvalitativa forskningsintervjun som metod. Resultatet visar att samtliga elever har erfarenhet av studierelaterad stress även om det enbart är kvinnorna som upplever hög grad av studierelaterad stress. Eleverna menar att stressen ofta är självförvållad. Dålig planering och betyg är vanliga stressfaktorer. Eleverna upplever att de själva kan påverka stressen, vilket kan tyda på intern locus of control och hög tolerans mot stress enligt krav-kontrollmodellen. Elevinflytandet är å andra sidan begränsat, vilket tyder på motsatsen. Elevernas studiesituation och välmående påverkas negativt av studierelaterad stress. Eleverna tillämpar både emotionsfokuserad och problemfokuserad coping, men har olika preferenser. Studiens slutsatser är följande: problemfokuserad coping är bättre än emotionsfokuserad coping för att reducera studierelaterad stress, betygshets är kontraproduktivt och höga krav på elever är bra om det kombineras med hög kontroll i form av elevinflytande.
|
2 |
Psykosociala faktorer i statligt anställda linjechefers arbetsmiljö : En kvalitativ studieGutu-Göransson, Irina January 2016 (has links)
Syfte och frågeställningar Studiens syfte var att undersöka statligt anställda linjechefers arbetsmiljö för att identifiera psykosociala faktorer som enligt forskningen är kopplade till ohälsa. I linje med tidigare forskning och gällande rättsliga regelverk undersöktes separat faktorer som har ett positivt respektive negativt samband med ohälsa. Denna indelning återspeglas i studiens frågeställningar: (1) upplever statligt anställda linjechefer faktorer som har ett positivt samband med ohälsa (krav) och i så fall vilka? (2) upplever statligt anställda linjechefer faktorer som har ett negativt samband med ohälsa (resurser) och i så fall vilka? Metod Studien bygger på semistrukturerade intervjuer med sex linjechefer från en svensk statlig myndighet. Intervjuguiden utformades separat för varje deltagare utifrån respektive deltagares svar på ett frågeformulär som kombinerade frågorna från den svenska Demand-Control-Support Questionnaire (DCSQ) och den långa versionen av Effort-Reward Imbalance Questionnaire (ERI-Q). Transkriberade intervjuer analyserades med hjälp av en kombination av teoriledd tematisk analys, med utgångspunkt i krav-kontroll- och ansträngning-belöningsmodellerna, och induktiv tematisk analys. Studien avgränsades till individuella psykosociala faktorer som ansågs utmärkande för statligt anställda linjechefers arbetsmiljö. Resultat Linjecheferna i studien upplevde en hög arbetsbelastning, otydliga roller, motstridiga krav och krav på att dölja känslor. Samtidigt rapporterade deltagarna en hög grad av kontroll och stöd (framförallt från överordnade) samt mycket ansvar. Ansvar associerades i studien med belöning, utveckling och inflytande. Slutsats Studiens resultat tyder på att statligt anställda linjechefer upplever en rad psykosociala faktorer som har ett samband med ohälsa och som är påverkningsbara, varför studiens slutsats kan användas i myndigheters arbetsmiljöarbete. Intressanta ämnen för framtida forskning är sambandet mellan ansvar och ohälsa samt biträdande chefers exponering för faktorer som har ett samband med ohälsa. Kombination av frågeformulär och intervju som datainsamlingsmetod har i studien visat sig ha fördelar och borde testas i framtida studier.
|
3 |
Sambandet mellan personlighetsdimensioner och upplevd stress på arbetsplatser / The Correlation Between Personality Traits and Perceived Stress at work placesSkogberg, Jeanette January 2015 (has links)
Syftet med studien var att undersöka samband mellan personlighetsdimensioner och upplevd stress på arbetsplatser utifrån fem-faktormodellen samt krav-kontrollmodellen. 128 deltagare deltog i enkätundersökningen; 58 män och 66 kvinnor mellan åldern 20-69 år. Studien var en tvärsnittsstudie med självskattningsfrågor och urvalet gjordes genom ett bekvämlighetsurval. Enkäterna besvarades på arbetsplatser i Örebro, Eskilstuna, Västerås och Stockholm. Tidigare forskning påvisar samband mellan personlighet och stress, men få undersöker detta utifrån krav-kontroll-stödmodellen. Föreliggande studie undersöker detta utifrån graden av krav och kontroll. T-test visade skillnader utifrån kön, envägs ANOVA visade skillnader i yrkestitel och ålder. Korrelationsanalyser visade positivt samband mellan krav och upplevd stress samt negativt samband mellan kontroll och upplevd stress. Resultatet visade positivt samband mellan agreeableness, openness, conscientiousness och krav samt positivt samband mellan openness och kontroll. / The purpose of the study was to examine correlations between personality traits and perceived stress at work places based upon the Five Factor model and demand-control model. 128 participants attended; 58 men and 66 women aged 20-69 years. The study was cross-sectional with self-report measures and convenience sampling. Surveys were answered at work places in Örebro, Eskilstuna, Västerås and Stockholm. Previous research show correlations between personality and stress, but few examine this through the demand-control-support model. Present study examine this through the demand-control model. T-test showed differences between gender, one-way ANOVA showed differences in occupation and age. There was a positive correlation between demand and perceived stress and a negative correlation between control and perceived stress. The results showed positive correlations between agreeableness, openness, conscientiousnness and demand, positive correlations between openness and control.
|
4 |
“Hur ska man tackla en motgång om man inte kan klappa lite på axeln och säga att det kommer lösa sig?” : En kvalitativ studie om chefers upplevelse av ledarskap på distans / “How do you tackle an adversity if you can´t pat a person on the shoulder and say that it will be ok?” : A qualitative study of manager's experience of distant leadershipWodlin, Sofia, Nyström, Linnea January 2018 (has links)
Syftet med uppsatsen är att skapa en ökad förståelse för ledarskap på distans ur ett chefsperspektiv. Syftet undersöktes genom två frågeställningar som behandlar hur chefer bedriver sitt ledarskap på distans samt hur dessa chefer upplever sitt ledarskap. Genom en i huvudsak induktiv ansats med deduktiva inslag och kvalitativa semi-strukturerade intervjuer undersöktes uppsatsens ämne. Den insamlade empirin analyserades genom meningskoncentrering och skapade sex huvudsakliga teman som är; Kommunikationsverktyg, Krav i det dagliga arbetet, Relation till medarbetarna, Det egna ledarskapet, Digitalisering samt Tankar om kompetensbrist. De fynd som framkommit visar hur cheferna bedriver sitt arbete genom virtuella kommunikationsmedel där de föredrar de medel som i större grad kan spegla det fysiska mötet. Majoriteten av cheferna upplever fler möjligheter än begränsningar med sina arbeten och menar att ledarskap på distans har potentialen att lösa en rad problem, såsom problematiken med kompetensbrist.
|
Page generated in 0.0695 seconds