1 |
Styrelsearbetet inom universitet och högskolor – en kvalitativ analysDadnahal, Sara January 2016 (has links)
No description available.
|
2 |
New Public Managements påverkan på Välfärd Gävle : Utifrån en inblick i Public Value ManagementLodin, Oskar, Norouz, Sean January 2022 (has links)
Aim: The aim of this study is to investigate the impact of New Public Management on Välfärd Gävle through its reforms. Method: This qualitative study has been conducted through eight semi-structured interviews, three of the respondents worked in management whereas the other five was coworkers. Result & Conclusions: Although NPM has a clear impact on the organisation it is considered to have flaws because of its failure to make the management more effective. The conclusion is that management tools such as PVM should have a complementary impact on the organisation based on the flaws of NPM. Suggestions for future research: For future research in NPM, a normalized framework that describes the attributes of NPM is needed. This would make future studies more comparable and will hence improve the understanding of NPM. Contribution: This study contributes to the opportunity of further understand how NPM can be used optimally in the public sector, through a comparison with PVM. / Syfte: Studiens syfte är att undersöka NPMs påverkan på Välfärd Gävles förvaltning genom dess reformer. Metod och genomförande: Denna kvalitativa studie har utförts genom åttasemistrukturerade intervjuer, varav tre respondenter på chefsnivå och fem respondenter var medarbetare. Resultat och Slutsats: Trots att NPM har en tydlig påverkan på organisationen så upplevs vissa aspekter av NPM bristfälliga då det misslyckas effektivisera styrningen. Slutsatsen är att ideologier och tankesätt likt PVM bör finnas i styrningen av offentliga myndigheter som komplement till bristerna från NPM. Förslag till vidare forskning: Genom vidare forskning inom NPM krävs det ett normaliserat ramverk för vad som NPM kännetecknar. Detta skulle göra framtida studier mer jämförbara vilket kan komma att utveckla förståelsen av NPM. Uppsatsens bidrag: Denna studie bidrar till en möjlighet att ytterligare förstå hur NPM kan utnyttjas optimalt inom en offentlig myndighet utifrån en jämförelse med PVM.
|
3 |
Valfrihetens baksida - Hur styrs kvasimarknader? : En studie av Stockholm stads gymnasie- och hemtjänstmarknad / The downside of freedom of choice - How do you govern quasimarkets? : A study of Stockholm city upper secondary school and home care marketAndersson, Mathias, Björnson, Pär January 2016 (has links)
Bakgrund: Bakgrund: Under de senaste 20 åren har svensk offentlig sektor präglats av konkurrensprövning genom privatisering av tidigare offentlig sektor. Det skapar en ny marknad där privata och offentliga aktörer skall samverka under statlig samordning och övervakning. Stockholm stads gymnasie- och hemtjänstmarknad är två exempel på kvasimarknader där staten står som finansiär av välfärdstjänsten samtidigt som den utförs av både privata och offentliga aktörer. Tidigare forskning belyser den problematik som uppstår då staten övergår från att vara en primär producent till en övervakande roll. Då statens roll förändras krävs tydligare regler och strukturer för att kunna samordna och styra kvasimarknader. Syfte: Studiens syfte är att beskriva och förstå hur kvasimarknader styrs, med avseende på upplevda verksamhetskrav och uppföljning. Genomförande: Studien är en kvalitativ fallstudie med ett hermeneutiskt perspektiv. Empirin har inhämtats genom semistrukturerade intervjuer om hur beslutsfattare och marknadsaktörer upplever Stockholm stads gymnasie- och hemtjänstmarknad. Slutsatser: Studien konstaterar att hemtjänstmarknaden, som styrs via tydliga avtal, ger större möjlighet för insyn i verksamheterna och tydligare styrverktyg för Stockholms stad. På gymnasiemarknaden är det svårare för Stockholm att påverka verksamheten hos friskolor då de endast svarar mot Skolinspektionen. Det som ligger till grund för kvasimarknadens funktionalitet och effektivitet beror på det förtroende och tillit som finns mellan beslutsfattare, utförare och kund. Nyckelord: New Public Management, Offentlig styrning, Kvasimarknad, Interorganisatoriska relationer, Ekonomistyrning, Transaktionskostnadsteori. / Background: Over the past 20 years, the Swedish public sector has been characterized by competition through the increasing privatization of public welfare. It creates a new market situation where private and public sector are to co-operate under governmental coordination and monitoring. Stockholm city upper secondary school and home care market are two examples of quasimarkets where the state stands as a financier of the welfare service while it is carried out by both private and public actors. Previous research illustrates the problems that arise when the state changes from being a primary producer to a supervisory role. As the state's role changes it requires clear rules and structures in order to coordinate and control the quasimarkets. Objective: The study aims to describe and understand how quasimarkets are governed, in regard to percieved business requirements and monitoring. Design: The study is a qualitative case study with a hermeneutic perspective. The empirical data has been collected through semi-structured interviews on how policy makers and market actors are experiencing the upper secondary school and home care market. Conclusion: The study notes that the home care market, which is governed by clear agreements and contracts, provides greater transparency between policy makers and market actors. Thus creating better conditions for the usage of management control for the city of Stockholm. In the upper secondary market it is difficult for the city of Stockholm to affect the operations of private schools since they are governed by the Swedish School Inspectorate. The basis for the functionality and efficiency of quasimarkets relies on the confidence and trust that exists between policy makers, market actors and customers. Keywords: New Public Management, Public Governance, Quasimarket, Interorganizational Relations, Management Control, Transaction Cost Economics.
|
4 |
Ansvarstagande i offentlig sektor : Hantera krav genom införandet av mellanchefer / Accountability in the public sector : Managing demands by introducing middle managersLundh, Fanny, Jägsell, Magdalena January 2017 (has links)
Krav på ansvarstagande för offentliga chefer har ökat under de senaste åren, och detta har i sin tur lett till ökat krav på offentliga chefer som dessutom får ta allt mer ansvar. De behöver också lägga ner allt mer av sin arbetstid på att arbeta med just ansvar. Dessa ökade krav är dock inte jämnt fördelade över organisationens chefer. Därför har ansvaret blivit stort för de chefer som ansvarstagandet faller på. Syftet med denna studie är att bidra till en ökad förståelse för ansvarstagande i offentlig sektor. Genom att i praktiken undersöka hur offentliga chefer utkrävs på ansvarstagande samt hur en offentliga organisation internt hanterar krav på ansvarstagande hoppas vi kunna bidra till en ökad förståelse kring begreppet ansvarstagande. Utifrån vårt syfte är två forskningsfrågor formulerade för att med hjälp av dessa kunna besvara syftet med studien.Studien som genomförts är kvalitativ med en abduktiv ansats. Till studien har det tillämpats ett hermeneutiskt synsätt för att kunna förstå och tolka det insamlade empiriska materialet. Det empiriska materialet har samlats in genom semistrukturerade intervjuer som genomfördes med nio respondenter vid en enhet vid Jönköpings kommun. Vi har intervjuat en högre chef, fyra enhetschefer och fyra mellanchefer som arbetar vid samma enhet. Detta för att med hjälp av respondenternas svar kunna fastställa hur en offentlig organisation och dess chefer utkrävs på ansvarstagande och internt hanterar krav på ansvarstagande.Den insamlade empirin har sedan satts i relation till den vetenskapliga litteratur som vi använt oss av i den teoretiska referensramen. Den teoretiska referensramen har utvecklats med hjälp av tidigare litteratur och behandlar tre huvudområden vilka är styrning i offentlig sektor, att förstå ansvarstagande och mellanchefer. Denna teori har sedan använts för att problematisera och analysera det empiriska materialet. Detta har i sin tur mynnat ut i slutsatserna för studien.I studien framkommer det att de undersökta cheferna kopplar begreppet ansvarstagande till ansvar och därigenom även till deras arbetsbeskrivningar. Cheferna utkrävs på så sätt på ansvarstagande genom de olika ansvarsförhållandena som kräver att de utför vissa arbetsuppgifter och sköter vissa ansvarsområden och därmed genomsyrar ansvarstagandet deras arbete. Trots de hinder som kan uppkomma för mellanchefer fungerar mellancheferna i denna organisation som en avlastning för enhetscheferna och underlättar därmed kravet på ansvarstagande som ligger på enhetscheferna. / Demands of accountability for public managers have increased in recent years which have resulted in increased demands on public managers, who must take more responsibility. Therefore, they must devote more of their working hours to work with responsibility. However, these increasing demands are not evenly distributed among the organization’s managers. Thereby the responsibility has become heavy for the mangers who deal with accountability. The purpose with this thesis is to generate knowledge about accountability in public sector. By examining how public managers are pressed for accountability and how an organization internally manage demands of accountability, we hope to contribute to an increased understanding around the concept of accountability. Two research questions are formulated to help us answer the purpose with the thesis.The study is conducted by means of qualitative method where we apply an abductive approach. It has applied a hermeneutical perspective to interpret and understand the collected empirical material. The empirical material has been collected through semi-structured interviews with nine respondents at a unit at Jönköpings kommun. We have been interviewing a senior manager, four unit mangers, and four middle managers who work within the same unit. With help from the respondents answers we would like to determine how public managers are pressed for accountability and how an organization internally handle demands of accountability.The collected data has been related to the academic literature which we used in the theoretical framework. The theoretical framework has been developed by using former literature and discusses three major topics, which are public sector governance, understanding accountability and middle managers. This theory has then been used to problematize and analyze the empirical material. All the above have led to the conclusions of this study.In this study, it appears that the examined mangers connect the concept accountability to responsibility and therefore to their job descriptions. The managers are pressed for accountability through their accountability relationships which demand that they perform their working tasks and manage their responsibilities, and thereby accountability permeates their work. Despite the obstacles that can appear for middle managers the middle managers in this organization work as a relief for the unit managers and thereby they ease the demand of accountability, which are lying on the unit managers.This thesis is written in Swedish.
|
5 |
Tillitsbaserad styrning i en kontext präglad av en institutionell komplexitet : En kvalitativ fallstudie om Trafikverkets tillitsbaserade styrning / Trust-based governance in a context characterized by an institutional complexity : A qualitative case study about the Swedish Transport Administration´s trust based governanaceRissler, Simon January 2020 (has links)
Sedan 2016 har en tillitsbaserad styrning implementerats i offentliga verksamheter i Sverige, vilket det inte finns mycket forskning om. Den tillitsbaserade styrningen skiljer sig mycket ifrån de tidigare styrningsformerna som präglat den offentliga sektorn. Jag har genom en kvalitativ studie ämnat att öka förståelsen för hur den tillitsbaserade styrningen fungerar med en byråkratisk logik och en marknadslogik. Min empiri är insamlad genom ostrukturerade intervjuer ifrån medarbetare på Trafikverket. Under studien har jag använt institutionell teori för att skapa en förståelse för de förutsättningar som råder för den tillitsbaserade styrningen och hur den påverkas av befintliga krav. Jag kunde ifrån min studie konstatera och dra slutsatsen att den byråkratiska logiken påverkar den tillitsbaserade styrningen. Det genom logikens krav på säkerhetsställande och efterföljande av lagar och regler, vilket enligt respondenterna begränsar möjligheterna att visa tillit, handlingsutrymme och medbestämmande som den tillitsbaserade styrningen förespråkar. Det framgick dessutom att marknadslogiken påverkar den tillitsbaserade styrningen genom logikens krav på ekonomisk effektivitet. / Since 2016, trust-based governance has been implemented in public organizations in Sweden, which there is not much research on. The trust-based governance differs greatly from the previous forms of governance that have characterized the public sector. Through a qualitative study, I have aimed to increase the understanding of how trust-based governance function with a bureaucratic logic and a market logic. My empiricism is collected through unstructured interviews from employees at the Swedish Transport Administration. During the study, I have used institutional theory to create an understanding of the prevailing prerequisites that exists for trust-based governance and how it is affected by existing demands. I could see and conclude from my study that a bureaucratic logic affects trust-based governance. This, through the logic's requirement for collateralization and compliance with laws and regulations, which according to the respondents, limits the opportunities to show confidence, room for action and co-determination as the trust-based governance advocates. It was also shown that the market logic affects trust-based governance through the logic's demand for financial efficiency.
|
Page generated in 0.0969 seconds