1 |
Lärares tankar kring elevinflytande på Hantverksprogrammets frisörinriktning / Teacher´s reflections on students influence in the upper secondary school of hairdresser in the department of Handicraft.Håkansson, Henrik January 2010 (has links)
Syftet med uppsatsen är att undersöka hur lärare på Hantverksprogrammets Frisörinriktning uppfattar och arbetar med elevinflytande för att skapa mening i undervisningen. Arbetet begränsades och preciserades genom följande frågeställning: Vilka aspekter av elevinflytande ges av lärarna till eleverna? Vilka faktorer påverkar elevinflytandet enligt lärarna? Arbetet har en kvalitativ ansats där lärare från Frisörinriktningen på Hantverksprogrammet ger sin syn på elevinflytande. Materialet insamlades genom semistrukturerade intervjuer med lärare verksamma på Frisörinriktningen och transkriberas utifrån en basmodell av Linell för att analyseras utifrån en teoretisk grund vilande på Dewey. Resultatet av undersökningen visar att lärare arbetar på liknande sätt med att involvera sina elever i elevinflytande i skolan oavsett om de undervisar i så kallade praktiska eller teoretiskt klassade ämnen. Undersökningen visar att det avgörande för elevinflytandet är viljan hos lärarna i kombination med elevernas vana att ta ansvar och av att ha fått utöva elevinflytande från tidigare stadier. Eleverna får i undersökningen mer inflytande i klassrumsfrågor än på de övergripande skolfrågorna. Slutsatser: För att elevinflytande skall vara möjligt krävs det att läraren är positivt inställd och lämnar plats och avsätter tid för eleverna. Samt att eleverna tar vara på sin möjlighet och har förståelse för varför de bör utnyttja sin rätt att involvera sitt elevinflytande över skolarbetet.
|
2 |
Varför gör vi på detta vis? : En litteraturstudie för intresseskapande i naturvetenskapliga ämnen i årskurs 4–6Haby, Håkan, Emilsson, Jenny, Andersson, Robin January 2023 (has links)
The Swedish National Agency for Education and the Swedish School Inspectorate raised a red flag that pupils' interest in science lowered between year 4 and year 8. The purpose of this literature study was to investigate possible ways to conduct science education in a way to promote and to maintain pupils’ interest in science. This purpose led to the two research questions: - What work methods can be used to promote and maintain pupils’ interest in science? - What aspects are important in the process of selecting subject content, to promote and maintain pupils’ interest in science? Ten different studies that focused on pupils' interest in science, or lack of, in science were analysed to find solutions to the problem at hand. The results showed five topics, all of which had a positive impact on pupils' interest in science. Methods such as communicative work, inquiry-based science education and laborative work, together with aspects of subject content such as science in an everyday context, pupils' influence and pupil involvementwere all key factors to gaining pupils' interest. This study points out how work methods and teachers’ didactic choices can be used to increase pupils' interest. We further on discuss how the new Swedish curriculum may be incompatible with such work. As well as how, or if, our pupils’ interest and knowledge will be able to coexist through primary school science education.
|
3 |
"Inflytande, det är väl kanske när man flyter in?" : - Förhållandet mellan intentioner och praktik gällande elevdemokratiVahlgren, Lina, Furevik, Lisa January 2009 (has links)
Genom våra två fallstudier har vi undersökt formuleringsarenans intentioner vad gäller elevinflytande i förhållande till hur dessa tar sig uttryck i praktiken. För att finna formuleringsarenans intentioner har vi använt oss av Skolkommitténs tre utgångspunkter om varför elever skall ges inflytande i skolan. Skolkommittén har på ett konkret och förståeligt sätt redogjort för tre motiveringar till elevinflytande vilka benämns som: ”Mänsklig rättighet”, ”Demokratifostran” och ”Elevers inflytande över sitt lärande”. I vår text har vi eftersträvat att ringa in ämnesområdet och ge läsaren en tillräcklig bakgrund för vidare läsning. För att vidga vår förståelse för elevdemokrati idag ser vi det med andra ord som angeläget att mer översiktligt och kort redogöra för en historisk tillbakablick. Med vår undersökning som underlag hävdar vi att elevdemokrati sett ur elevperspektiv, observatörperspektiv och lärarperspektiv kan te sig mycket olika. Eleverna talar om sitt inflytande i förhållande till deras mänskliga rättigheter såsom när de ska sova, äta och om att få vara inomhus när det är kallt. Det framkommer även att praktiserandet av elevdemokrati i de båda undersökta klassrummen tycks vara avhängigt lärarens egen uppfattning om vad elevdemokrati är och vilka demokratiska förmågor som är viktiga att utveckla i klassrummet. Ytterligare en intressant iakttagelse vi har gjort i vår studie är att skolans sociokulturella upptagningsområde inverkar och påverkar skolans förutsättningar och behov att utöva elevdemokrati. Denna iakttagelse förefaller intressant och anses av oss författare som lämplig för vidare studier. Vår uppsats är begränsad av en tidsram och lämnar oss och förmodligen andra med frågor för vidare forskning. Vår förhoppning är att denna uppsats ger läsaren reflektioner och ett väckt intresse kring elevdemokrati och elevinflytande. / Trough our two case studies we have sought to explore how and if, the description of democracy in the Swedish curriculum is viable in the reality. To our benefit the Skolkommitténs three motivations for pupils’ democracy, named “human right”, “democratic upbringing” and “pupils’ influence over their own learning”, has been useful. In this text the reader will find an attempt to surround the subject and give enough background information for comprehension. By using the methods of conversations with pupils, classroom observations and teacher interviews at two different schools, including literature studies, we have been able to make the conclusion that the realisation of the curriculum is a long process of transformation and influence from various angles. We have found that the meaning of pupils’ democracy differs depending on whose perspective is being regarded. Pupils tend to focus their human rights. Such as when to eat, sleep or wanting to stay inside when it is cold outside. Teachers on the other hand seem to solely be the ones to decide what impact pupils’ democracy will have in the classroom, and what democratic abilities that are important for pupils to acquire. Amongst our results we find the sociocultural surroundings from where the pupils derive as distinguished from the others concerning the schools conditions for pupils’ democracy. This fact has also encouraged our interest and we will pass this on as a future matter of research. Our research has nevertheless been restricted by schedule and leaves us and probably others with questions for further research, however our hope is that this essay will give the reader enough thoughts to see the relevance in our research.
|
Page generated in 0.0807 seconds