1 |
Perhepäivähoito osana suomalaista päivähoitojärjestelmää:näkökulmia perhepäivähoidon laatuun ja sen kehittämiseenParrila, S. (Sanna) 15 November 2002 (has links)
Abstract
The purpose of the study was to describe family day care as part of the Finnish day care system, to analyze the views of family day care staff and parents concerning family day care and its quality and, based on these findings, to outline a theoretical model of the key determinants of the quality of family day care.
The empirical data were collected through a survey with a focus on open-ended questions concerning family day care and its quality. The survey was carried out in different parts of Finland, and both large and small municipalities from different geographical parts of Finland were included. The response percentage was 93 % for family day care providers and 95 % for family day care supervisors. The parental inquiry was carried out as a case study, and 33 families responded. Methods of both inductive and deductive content analysis were applied.
The parents of children in family day care and the family care supervisors listed the following factors as key challenges for the quality of family day care: development of the education and professionality of family day care providers, diversification of the functional contents of family day care and promotion of planning and goal orientation. These requirements are partly contradictory to the quality criteria presented by the day care providers themselves. The family day care providers considered conscious and goal-oriented education and instruction secondary, but underlined the importance of warm togetherness, a home-like environment and individual care. According to the family day care providers, the most important aspect of quality improvement is the need to improve family day care providers' salary and working time regulations and to enhance co-operation and internal welfare within the working community.
For theoretically modelling the quality of family day care, four key approaches to quality were applied in the study: 1) family day care provider's personality and professionality, 2) functioning and functional environment of family day care, 3) goals of family day care and 4) impacts of family day care. Apart from the different approaches to quality, the findings also highlighted some matters crucial to the quality of family day care, some of which emerged from the empirical material and some others from a review of the research literature. In the theoretical model of the quality of family day care based on a synthesis of the findings, these factors were divided into five larger categories of factors: 1) societal factors, 2) factors related to the organization of family day care 3) factors related to the educational process, 4) factors related to the family care provider and 5) factors related to the impact of family day care. The model will provide municipalities a scientific basis for evaluating and developing the quality of family day care in co-operation with the staff, children and parents. / Tiivistelmä
Tutkimuksen tehtävänä oli kuvata perhepäivähoitoa osana suomalaista päivähoitojärjestelmää, tarkastella perhepäivähoitohenkilöstön ja vanhempien käsityksiä perhepäivähoidosta ja sen laadusta sekä edellisiin pohjautuen rakentaa teoreettinen jäsennys perhepäivähoidon keskeisistä laatutekijöistä.
Tutkimuksen empiirinen aineisto on kerätty kyselytutkimuksena, jossa painopiste oli perhepäivähoitoa ja sen laatua kartoittavissa avoimissa kysymyksissä. Kysely suunnattiin siten, että mukaan saatiin sekä pieniä että suuria kuntia maantieteellisesti eri puolilta Suomea. Vastausprosentiksi muodostui perhepäivähoitajien osalta 93 % ja ohjaajien osalta 95 %. Vanhemmille suunnattu kysely toteutettiin case-luonteisena kyselytutkimuksena, johon vastasi 33 perhettä. Tutkimusaineiston analyysissa on hyödynnetty sekä induktiivista että deduktiivista sisällön analyysia.
Tutkimus osoitti, että perhepäivähoitolasten vanhemmat ja perhepäivähoidon ohjaajat pitävät laadun kannalta keskeisenä haasteena hoitajien koulutuksen ja ammatillisuuden kehittämistä, perhepäivähoidon toimintasisältöjen monipuolistamista sekä toiminnan suunnitelmallisuuden ja tavoitteellisuuden lisäämistä. Tämä vaade on osittain ristiriidassa perhepäivähoitajien omien laatukäsitysten kanssa. Perhepäivähoitajat pitävät tietoista ja tavoitteellista kasvattamista ja opettamista toisarvoisena ja korostavat lämminhenkisen yhdessäolon, kodinomaisuuden ja yksilöllisen hoivan merkitystä. Perhepäivähoitajien mukaan laadun kehittämisessä on tärkeintä perhepäivähoitajien palkkaus- ja työaikasäädösten kohentaminen sekä työyhteisön sisäisen yhteistyön ja hyvinvoinnin kehittäminen.
Perhepäivähoidon laadun teoreettisen jäsentämisen perustaksi löytyi tutkimuksessa neljä keskeistä laadun tarkastelukulmaa: 1) perhepäivähoitajan persoonallisuus ja ammattitaito, 2) perhepäivähoidon toiminta ja toimintaympäristö, 3) perhepäivähoidon tavoitteet ja 4) perhepäivähoidon vaikutukset. Laadun eri tarkastelukulmien lisäksi tutkimuksesta löytyi tiettyjä perhepäivähoidon laadun kannalta keskeisiä tekijöitä, joista osa nousi esiin sekä tutkimukseni empiirisestä aineistosta että perhepäivähoidon laatuun liittyvästä tutkimuskirjallisuuskoonnista. Tutkimustulosten synteesinä luodussa perhepäivähoidon laadun teoreettisessa mallissa nämä tekijät on jaoteltu viiteen laajempaan tekijäluokkaan: 1) yhteiskunnalliset tekijät , 2) perhepäivähoidon organisointiin liittyvät tekijät, 3) kasvatusprosessiin liittyvät tekijät , 4) perhepäivähoitajaan kytkeytyvät tekijät sekä 5) perhepäivähoidon vaikutuksiin liittyvät tekijät. Malli antaa kunnille tieteellisesti perustellun pohjan arvioida ja kehittää perhepäivähoidon laatua yhteistyössä henkilöstön, lasten ja vanhempien kanssa.
|
2 |
Kotona asuvien ikääntyvien itsestä huolenpitoBackman, K. (Kaisa) 13 February 2001 (has links)
Abstract
The aim of the study was to describe and understand the self-care of
home-dwelling elderly and to produce a model of the phenomenon. In the
first phase of the study, a preliminary model for the self-care of
home-dwelling elderly was developed inductively. The data were collected by
interviewing 40 home-dwelling elderly persons aged 75 or more and analysed using
the constant comparative method of the grounded theory approach. In
the second phase, the aim was to gain information of individual
self-care. The original data were analysed at an individual level using
deductive data analysis. The classification frame consisted of the model
developed in the first phase. In the third phase, the
connections between the functional ability (ADL, IADL), life satisfaction,
self-esteem and self-care behaviour styles of home-dwelling elderly persons were
studied. In this phase, the deductive content analysis made in the second phase
was utilised while elaborating the self-care behaviour styles. The relationships
between the variables were analysed by using cross-tabulation. In the
fourth phase of the study, the point of interest was to describe and
understand the self-care of elderly persons from a life-history point of view.
New data were collected. They consisted of the oral biographies of five elderly
persons aged 75 years or more. The data were analysed by using the method of
inductive content analysis.
In the first phase of the study, four types of self-care were constructed. Each
type consists of a specific combination self-care behaviour styles, life
experiences and orientations towards the future. In the next phase, six new
self-care types emerged, the self-care styles being the same as in the original
types, but the past experiences and/or orientations towards the future differing
from the original. Functional ability, life satisfaction and self-esteem vary
between persons whose self-care behaviour styles are different. The best
functional ability is connected to an individual self-care behaviour style and
the worst to an abandoned style. Those with an abandoned self-care behaviour
style have the lowest life satisfaction and self-esteem. The highest life
satisfaction is connected with formally guided self-care and the highest
self-esteem with responsible behaviour. The life history study showed that
individual factors, such as the turning points of life, the habitual ways to
react, the resources, the meanings of self-care and the experiences of getting
old orient self-care into either an internal or an external
direction.
This study produces new knowledge of the self-care of home-dwelling elderly, the
factors associated with it and the development of self-care. The results of the
study can be used to plan and implement the care of home-dwelling elderly as
well as to teach geriatric care. In the course of the study, many different
approaches and methods have been used and partly developed for the study. These
methodological solutions can also be applied in other kinds of nursing
research.
|
3 |
Sairaanhoidon opiskelijoiden hoitotyön näkemyksen muotoutuminen sairaanhoitajakoulutuksen aikanaSarajärvi, A. (Anneli) 23 May 2002 (has links)
Abstract
The purpose of this longitudinal study is to describe how
nursing students' conceptions of nursing are developed during their
studies and to explore the related factors. Another purpose is to
create a model to describe the formation of the students' conceptions
of nursing. The data for the study were collected in the years
1993-1998 from two groups of students (n=35) at an early, mid and
advanced stage of their studies. Data collection for the first group
(n=18) was started in 1993, and for the second group (n=17) in 1994.
At all three stages, the material consisted of essays, written by the
students during a practical training period, and of the students'
personal interviews. The material of the first stage was analysed by
means of the continuous comparison method according to the grounded
theory approach. The concept system produced by this analysis was used
to form a framework for classification, involving the nursing
interventions that described the students' conceptions of nursing.
After this, the material of the first stage was classified by
deductive content analysis with the help of the framework created. The
data of the second and third stage were also classified with the help
of the same framework, and analysed by deductive content analysis.
Finally, at all three stages, the material was quantified as regards
the nursing interventions describing the students' conceptions of
nursing.
On the basis of what guides the students and what their
relationship to nursing is, it is possible to discern three different
approaches; these were named as normative, independent, and
collaborative. At the early stage of their education, the students'
conception of nursing is holistic and starts from the patients' needs.
Helping, guiding, supporting and collaborating are equally emphasised.
The students are equally guided by the ward rules and norms, the
knowledge foundation of nursing, their personal, internal conceptions
and the mutual agreement on the nursing aims. With the progress of
their education, the ward rules and norms became the most important
guidelines and nursing actions are directed towards meeting the
patients' basic physical needs. Hierarchical responsibilities and
authoritarian decision-making are emphasised. The clinical nurse tutor
is the student's role model in nursing. The polytechnic teacher is
seen as one who reflects on the theory and practice. The results are
useful in the development of nursing didactics and curricula. The
knowledge gained helps support the students' learning process and
develop co-cooperation between nursing students, educators and
practice. / Tiivistelmä
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kuvata
pitkittäistutkimuksena sairaanhoidon opiskelijoiden hoitotyön
näkemyksen muotoutumista ja siihen yhteydessä olevia
tekijöitä sairaanhoitajakoulutuksen eri vaiheissa. Lisäksi
tarkoituksena on tuottaa opiskelijoiden hoitotyön näkemyksen
muotoutumista kuvaileva malli. Tutkimusaineisto on kerätty kahdelta
sairaanhoidon opiskelijaryhmältä (n=35) vuosina 1993-1998 koulutuksen
alkuvaiheessa, koulutuksen puolessavälissä sekä koulutuksen
loppuvaiheessa. Ensimmäisen ryhmän (n=18) aineistonkeruu aloitettiin
vuonna 1993 ja toisen ryhmän (n=17) aineistonkeruu vuonna 1994. Aineisto
koostui kaikissa kolmessa vaiheessa opiskelijoiden käytännön
harjoittelujakson aikana kirjoittamista esseistä ja heidän
henkilökohtaisista haastatteluistaan. Tutkimuksen ensimmäisen vaiheen
aineisto analysoitiin jatkuvan vertailun menetelmällä. Aineiston
ensimmäisen vaiheen analyysistä tuotetusta
käsitejärjestelmästä muodostettiin luokittelurunko
hoitotyön näkemystä kuvaavista auttamismenetelmistä.
Tämän jälkeen ensimmäisen vaiheen aineisto luokiteltiin
deduktiivisella sisällönanalyysillä käyttäen apuna
jatkuvan vertailun analyysimenetelmällä muodostettua luokittelurunkoa.
Samaa luokittelurunkoa apuna käyttäen luokiteltiin myös toisen ja
kolmannen vaiheen aineisto ja analysoitiin deduktiivisella
sisällönanalyysillä. Lisäksi kaikissa kolmessa vaiheessa
aineisto kvantifioitiin hoitotyön näkemystä kuvaavien
auttamismenetelmien osalta.
Tutkimuksen tulosten mukaan hoitotyön näkemys muotoutui
hoitotyön auttamismenetelmistä ja niihin yhteydessä olevista
tekijöistä.. Hoitotyössä oli tunnistettavissa kolme erilaista
hoitotyön toimintamuotoa, sen mukaan, mikä ohjasi opiskelijan toimintaa
ja mikä oli opiskelijan suhde hoitotyöhön. Nämä
nimettiin normatiiviseksi, itsenäiseksi tai yhteistoiminnalliseksi
hoitotyöksi. Koulutuksen alkuvaiheessa opiskelijoiden hoitotyön
näkemys perustui potilaan tarpeista lähtevään
hoitotyöhön. Auttamista, ohjausta ja tukemista sekä
yhteistoimintaa kuvaavia auttamismenetelmiä esiintyi tasapuolisesti.
Hoitotyötä ohjasivat tasapuolisesti osaston säännöt ja
normit, hoitotyön tietoperusta ja oma sisäinen näkemys
hoitotyöstä sekä yhteisymmärrys potilaan hoitotyön
tavoitteista. Koulutuksen edetessä opiskelijoiden hoitotyötä
ohjasivat pääosin osaston säännöt ja normit ja
hoitotyö kohdistui potilaan päivittäisistä fyysisistä
tarpeista huolehtimiseen. Hoitotyössä korostui hierarkkinen vastuu ja
autoritäärinen päätöksenteko.
Tuloksista saatua tietoa voidaan hyödyntää
opetussuunnitelmien kehittämiseen, opiskelijoiden oppimisprosessin
tukemiseen sekä kehitettäessä yhteistyötä
opiskelijoiden, opettajien ja käytännön hoitotyön
tekijöiden kanssa opiskelijoiden ohjauksessa ja tukemisessa.
|
Page generated in 0.0925 seconds