Spelling suggestions: "subject:"självbild"" "subject:"självbilden""
1 |
Hur mycket behöver jag plugga för att få godkänt? : Elever i läs- och skrivsvårigheter och speciallärares berättelser om möjligheter och hinder för att nå gymnasiebehörighetOlsson, Anna January 2020 (has links)
Syftet med föreliggande studie är att genom elever i läs- och skrivsvårigheter och speciallärares berättelser öka förståelsen för möjligheter och hinder att uppnå gymnasiebehörighet. Intressanta övergripande frågor i min studie är vad på micro-, meso-, exo- och macronivå som påverkar elevers möjligheter att uppnå gymnasiebehörighet. Studiens resultat jämförs med tidigare forskning inom ämnet. Tidigare forskning och föreliggande studie visar att ämnet är komplext. Metodansatsen i studien är en kvalitativ forskningsansats. Till datainsamlingen användes semistrukturerade intervjuguider för att inhämta materialet. Fyra gymnasieungdomar som inte uppnådde gymnasiebehörighet och två speciallärare på högstadiet intervjuades. Studiens resultat bekräftar mycket av tidigare forskning. Både möjligheter och hinder framkommer i studien på de olika nivåerna för att uppnå gymnasiebehörighet. Studien visar att skolsjälvbilden formas tidigt hos eleverna och verkar vara något eleverna får kämpa med under sin skoltid. En viss skillnad jämfört med tidigare forskning framkommer. I föreliggande studie ser eleverna främst hinder på organisationsnivå och inte på individnivå.
|
2 |
Ibland litar jag på mig själv. : En intervjustudie ur elevperspektiv kring skolsjälvbild/ academic self-concept, utifrån hanterbarhet och begriplighet kopplat till särskilt stöd.Boras, Andrea, Helgesson, Birgitta January 2018 (has links)
Syftet med intervjustudien är att beskriva några elevers känsla av begriplighet, hanterbarhet och meningsfullhet av sin skolvardag utifrån det särskilda stöd som ges i relation till språk, - läs – och skrivutveckling. Undersökningen utgår från ett elevperspektiv med fokus på elevernas upplevelser och uppfattningar av sin skolvardag kopplat till hinder och svårigheter de möter kring skoluppgifter de får i skolan. Samtliga intervjuade elever i studien går andra året på gymnasiet och har läs- och skrivsvårigheter, samt är i behov av särskilt stöd. Vår empiri är insamlad genom kvalitativa elevintervjuer som analyserats med hjälp av tematisk analys. Vi har i vår studie en teoretisk utgångspunkt i den salutogena teorin med fokus på KASAM (Antonovsky, 1987). Studiens resultat pekar på att det finns ett samband mellan elevernas känsla av sammanhang kopplat till upplevd stress, samt att elevernas känsla av begriplighet och hanterbarhet är tätt förknippade med varandra. Våra intervjuundersökningar visar att elevernas självbild påverkar hur de ser på de hinder och svårigheter som de möter i sin skolvardag. De ämnen som särskilt pekas ut som svåra att ta sig an av eleverna, är de ämnen som har ord och begrepp som ska förstås i ett särskilt sammanhang och ämnet svenska pekades ut flest gånger av informanterna. I resultaten framkommer även att det särskilda stöd som förekommer på gymnasiet, skiljer sig från det tidigare erbjudna stödet på högstadiet. De slutsatser som med hjälp av denna kvalitativa studie kan dras, är att samtliga intervjuade elever beskriver en bild av det särskilda stödet på gymnasiet som varken tillgängligt eller utformat på rätt sätt, för att de ska kunna uppleva en känsla av sammanhang av sin skolvardag. Detta skapar i sin tur en frustration och en känsla av otillräcklighet hos eleverna, då det ofta bli de själva som får föra fram sina stödbehov och strida för att få tillgång till det stöd de har rätt till. Eleverna beskriver också att lärarna på gymnasiet inte har tillräcklig kunskap gällande stödbehovet kopplat till deras faktiska svårigheter. Ytterligare en slutsats som vi utifrån vår analys kan dra, är att samtliga elever uttrycker ett behov av stöd utanför klassrummet i en lugn miljö, vilket är i motsats till vad tidigare forskning kommit fram till. Sammanfattningsvis kan sägas att vår slutsats blir att utifrån våra intervjuanalyser konstatera att det finns ett samband mellan KASAM och hur eleverna hanterar sin skolvardag och de uppgifter de får. Att begripa vad som förväntas och på så sätt hantera sin situation tolkas utifrån vår studie som avgörande för att få till en fungerande kunskapsutveckling och ett bra mående utan stress. Att kunna skapa en skoltillvaro med meningsfullhet och begriplighet verkar vara avgörande för hur eleverna lyckas med att få till en känsla av sammanhang av sin skoltillvaro.
|
3 |
Självbild och kamratrelationer hos elever med läs- och skrivsvårigheter : Vi är i samma liv / Self-image and peer-relationships on students with read- and write disabilities : We are in the same lifeFredengren, Irina January 2009 (has links)
Studiens syfte är att undersöka sambandet mellan elevers läs- och skriv svårigheter och självförtroende samt om självbildsuppfattningen påverkar läs- och skrivinlärning samt kamratrelationer. Syftet konkretiseras genom följande frågeställningar: Är självbilden en påverkansfaktor i kamratrelationer, för elever med läs- och skrivsvårigheter? Är läs- och skrivsvårigheter en påverkansfaktor för självförtroendet i skolprestationer, för elever med läs- och skrivsvårigheter? Uppfattar elever med läs- och skrivsvårigheter sin skolsjälvbild mer negativt än elever utan läs- och skrivsvårigheter? Den teoretiska bakgrunden och tidigare forskning visar både samband och olikheter i resultat av liknande studier. Sambanden i frågeställningarna undersöktes med kvantitativ enkätundersökning av 58 respondenter. Undersökningen av eleverna i de specifika klasserna har inte gett något underlag till att det skulle finnas något samband mellan försämrat själförtroende, för elever med läs- och skrivsvårigheter och kamratrelationer. Däremot har undersökningen visat tydliga samband mellan undersökningsgruppens prestationssjälvbild och deras läs- och skrivsvårigheter. Det har även visat sig att det inte går att se någon generell bild av hur läs- och skrivsvårigheter påverkar individens självbild i kamratrelationer, prestationssjälvbild samt skolsjälvbild. / The studies intention is to examine the correlation between students reading and writing disabilities and self-confidence and if the read-and write learning affect the self-image interpretation and peer relationship. The objective concretizes trough the following formulations of questions: Is the self-image interpretation an influence factor in peer – relationships, for students with read and writes disabilities? Is read-and write disabilities an influence factor for self- concept of ability in school performance, for students with read and write disabilities? Does student with read-and write disabilities experience their school self image more negatively than student without read-and write disabilities? The theoretical background and earlier research points to both correlation and differences in results from similar studies. The correlations in the study’s formulations of questions were surveyed by quantitative questionnaire study on 58 respondents. The surveys show no correlation between low self-esteem and peer-relationships for students with read-and write disabilities. The study has shown that there are remarkable correlations between the survey group performance self-image and their read-and write disabilities. The study has also showed that there is no clear general evidence on how the read-and write disabilities affects the individual self-image in peer-relationship, performance self-image and school self-image.
|
Page generated in 0.0256 seconds