Spelling suggestions: "subject:"smärtskattning""
11 |
Smärta och dess olika samband i livets slutskedeMagnusson Carlsson, Therése, Larsson, Elin January 2015 (has links)
Bakgrund: Palliativ vård syftar bland annat till att lindra lidande och symtom som smärta och ångest. För att kunna bedöma, utvärdera samt lindra symtomen behövs smärtskattningsinstument användas. Att lindra dessa symtom främjar livskvaliteten hos patienter i en palliativ fas. Genom det Svenska palliativregistret finns möjlighet att sammanställa och utvärdera information som kan främja forskning och därmed bidra till ett minskat lidande. Syfte: Syftet är att undersöka förekomst av smärta och smärtlindring i livets slutskede samt se i vilken utsträckning validerade instrument används. Syftet är också att undersöka om det finns någon skillnad mellan smärta och olika bakgrundsvariabler. Metod: Denna studie är en deskriptiv studie av kvantitativ design och är utformad med hjälp av retrospektiv registerdata. Datan insamlades genom det Svenska palliativregistrets dödsfallsenkät. 1435 patienter inkluderades som hade vårdats på olika palliativa vårdformer inom Uppsala och Enköping. Resultat: Resultatet visar att smärtskattningsinstrument används i en bristande utsträckning inom den palliativa vården, då endast 56 % utav de som hade smärta också smärtskattades. När det gäller smärtlindring så blev 69 % utav patienterna helt och 30 % delvis smärtlindrade. Vid analysen utav samband mellan smärtlindring och vissa dödsplatser så visade resultatet att det fanns en signifikant skillnad. Samma resultat framkom även gällande analysen utav samband mellan vissa grundsjukdomar och upplevelsen utav smärta. Upplevelsen utav smärta samtidigt som upplevd ångest visade sig ha ett samband. Slutsats: Detta område är relativt outforskat, vilket gör att mer forskning behövs. Resultatet från denna studie kan användas som ett underlag för framtida forskning. / Background: Palliative care is intended to alleviate suffering such as pain and anxiety. By using pain measurements instruments these symptoms can be assessed, evaluated and alleviated. The patients life quality is promoted by alleviating these symptoms. Through the Swedish Register of palliative care there is a possibility to compile and evaluate information that can promote research and thereby contribute to a reduced suffering. Aim: The aim is to investigate the presence of pain and pain treatment in end of life care and also to learn in which extent validated pain measurements instruments are used. The aim is also to investigate whether there is a difference between pain and different background variables. Method: This is a descriptive study of a quantitative design and is shaped with retrospective registry data. The data was collected through the Swedish register of palliative cares’ death questionnaire. 1435 patients were included who had been cared in different forms of palliative care in Uppsala and Enköping. Result: The result shows that pain measurement instruments are used in a lacking extent in palliative care, where 56 % of those who experienced pain were pain estimated. When it comes to pain estimation this study shows that 69 % of the patients were completely relieved of their pain and 30 % were partly relieved. The analysis of the connection between pain treatment and some death places showed that there is a significant difference. The same result also appeared in the analyze of the connection between some background diseases and the experience of pain. The experience of pain was shown to have a connection with the experience of anxiety. Conclusion: This area is relatively unexplored, which means more research is required. The results of this study could be used as a basis for future research.
|
12 |
Smätbedömning i livets slutskede : Intervjustudie om distriktsköterskors erfarenheter från hemsjukvård / Pain assessmentin end-of-life care : - Interviewing district nurses' about theirexperiences in home careHedenberg, Anette, Molavi, Arash January 2023 (has links)
Bakgrund: Strukturerad smärtskattning är en högprioriterad åtgärd under patienters sista levnadsvecka enligt Socialstyrelsens styrdokument för palliativ vård. Vården i hemmet ska bedrivas personcentrerat där patientens hälsotillstånd utreds och ska syfta till att lindra lidande. Detta innebär att distriktssköterskor behöver ha färdigheter och kunskaper kring smärta, dess orsak, smärtskattning och behandling. Smärta och dess skattning är betydelsefull och beskrivningen distriktsköterskors erfarenheter av smärtbedömning ökar möjligheten att hitta förbättrings- och förändringsområden.Syfte: Undersöka distriktsköterskors erfarenheter av smärtbedömning vid vård i livets slutskede inom hemsjukvård.Metod: Semistrukturerade intervjuer genomfördes genom videosamtal och bekvämlighetsurval användes under september-november 2022. Sammanlagt intervjuades 15 distriktsköterskor med vana av smärtbedömning vid vård i livets slutskede och analyserades utifrån kvalitativ innehållsanalys.Resultat: I resultatet belyser distriktsköterskorna olika erfarenheter kring användandet av smärtskattningsinstrument i vård i livets slutskede och vilka faktorer som påverkar användningen av smärtskattningsinstrument. Kategorierna som framkom var ”distriktsköterskornas erfarenhet av vikten av att smärtskatta”, ”distriktsköterskornas behov av samordning och kunskap” samt ”distriktsköterskornas erfarenhet av förbättrad smärtlindring”.Slutsats: Tydliga rutiner för användningen av smärtskattningsinstrument och dokumentation kan förbättra vård i livets slutskede inom hemsjukvård. Distriktsköterskorna efterfrågade utbildning i smärtskattningsverktygen anpassade för bedömningar av patienter i livets slutskede.
|
13 |
Sjuksköterskors upplevelser av att använda eller inte använda bedömningsinstrument vid smärtskattning av äldre personer i livets slutskede på kommunalt särskilt boende.- En kvalitativ intervjustudieGustavsson, Sara, Lidberg, Karin January 2023 (has links)
Abstract Background: Pain is a common symptom in the end-of-life phase for older individuals residing in specialized housing in Sweden. The nurse's role is to alleviate pain and provide person-centered support to the individual and their family members during end-of-life care. Objective: The aim of this study was to describe nurses' experiences of using or not using assessment tools for pain assessment in older individuals in the end-of-life stage in community-based specialized housing. Method: The study employed a descriptive design with a qualitative inductive approach. Eight semi-structured interviews were conducted and analyzed using qualitative manifest and latent content analysis. Main Findings: The results revealed that nurses used pain assessment instruments, but not consistently. The decision to use these instruments depended on factors such as the design of the instrument, the individual being assessed for pain, and the context in which the assessment took place. Nurses perceived the use of pain assessment instruments as providing a comprehensive picture and described them as useful tools for evaluating the effectiveness of pain relief interventions. However, many found the Abbey Pain Scale difficult to use when they were unfamiliar with the individual being assessed or if the individual had dementia. Adherence to team protocols was crucial for implementing pain assessment using these instruments. Lack of time and prevailing workplace culture were described as barriers to the use of pain assessment instruments. Conclusion: Nurses should practice based on scientific evidence and proven experience. Not all older individuals in end-of-life care in community-based elderly housing receive pain assessments using validated assessment tools, despite research indicating that those who undergo pain assessment also experience better symptom relief. Effective relief of distressing symptoms such as pain is central to person-centered care. Keywords: Community-based specialized housing, person-centered care, pain assessment instruments, end-of-life care, elderly
|
Page generated in 0.1044 seconds