Spelling suggestions: "subject:"sociokulturellt"" "subject:"sociokulturella""
1 |
Digitala verktyg i skrivundervisningen : Lärares användning och uppfattningar om digitala verktyg i skrivundervisningen på lågstadietPrytz, Julia, Kjellberg, Sebastian January 2023 (has links)
Syftet med den här studien var att undersöka användandet av digitala verktyg i skrivundervisningen på lågstadiet samt om och hur lärarna anser att användandet av de digitala verktygen främjar elevernas skrivutveckling. För att uppnå studiens syfte genomfördes både observationer och intervjuer med fyra lärare. Med hjälp av teorin TPACK och det sociokulturella perspektivet analyserades resultatet. Resultatet visade att respondenterna har en positiv inställning till digitala verktyg och att det främjar eleverna skrivutveckling på flera sätt. Lärarna lyfter bland annat fram en ökad motivation och en ökad textmängd när elever skriver på digitala verktyg. Resultatet synliggör även enstaka nackdelar varav en nackdel är att lärarna upplever att elevernas finmotorik kan påverkas om digitala verktyg används för mycket. Sammanfattningsvis var lärarna i studien positivt inställda till att använda digitala verktyg i skrivundervisningen och samtliga lärare ansåg att fördelarna övervägde nackdelarna.
|
2 |
Varför skönlitteratur i skolan? : En studie angående lärares syn på skönlitteraturens roll i gymnasieskolanWängdahl, Jessica January 2018 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka motivet till användande av skönlitteratur i skolundervisningen samt att undersöka vilken/vilka ämnesbeskrivningar/ ämnesförståelser lärarna lutar sig mot vid användningen av skönlitteratur i undervisningen. Studien har genomförts genom intervjuer med nu verksamma svensklärare. Ett anmärkningsvärt resultat är att fyra av fem svensklärare först svarade att de använder skönlitteraturen för att det står i läroplanen. Sedan nämndes andra motiv som ordförståelse, läsförståelse, personlig utveckling och omvärldsförståelse. Det har visat sig vara att vanligt förfarande gällande varför-frågan att direkt hänvisa till läroplanen, både när det gäller de utfrågade lärarna i denna studie samt i tidigare forskning. Magnussons tre olika ämnesbeskrivningar: erfarenhets-, färdighets- och bildningsmotiven visade sig ha en betydande spridning gällande de utfrågade svensklärarnas tankesätt. Ingen av de utfrågade lärarna använde sig endast av en ämnesbeskrivning. Lärarna använde två och ibland alla tre olika ämnesbeskrivningar för att motivera användandet av skönlitteratur i undervisningen. Det visade sig att bedömning av läsning enade lärarna i ett färdighetspedagogiskt tänkande. Det är betydligt enklare att bedöma och mäta vad elever kan om litteraturen istället för att mäta och bedöma vad eleverna kan genom litteraturen. Samtliga fem lärare hade också olika erfarenhetspedagogiska motiv gällande läsning av skönlitteratur. Detta kan tolkas såsom att lärarna i viss mån använder sig av sociokulturella glasögon i undervisningen eftersom erfarenhetspedagogiken och den sociokulturella teorin har stora likheter. De bildningspedagogiska motiven visade sig främst genom valet av litteratur. Några lärare använde sig av skönlitteratur skrivna av nobelpristagare. Ett pris som ger författaren status. Det anses av flera lärare att det är bildande att läsa en text författad av en nobelpristagare. Därför kan valet av nobelpristagares böcker ses som en form av bildningsmotiv.
|
Page generated in 0.0635 seconds