31 |
”Alla måste ta sitt ansvar. Vi gör det vi kan” : Tre kvalitativa intervjuer med representanter från islamiska organisationer om radikalisering och rekrytering till ISLindström, Emelie January 2016 (has links)
No description available.
|
32 |
Samebyn som stämde svenska staten : En studie om språkets roll i skapandet av makrelationer och identitet i en debatt om rättigheter / The Saami village who fought the Swedish government : A discourse analysis of a debate concerning indigenous peoples rights to land use in Swedish SápmiNordin, Maja, Öberg, Maja January 2016 (has links)
År 2009 lämnade Girjas sameby in en stämningsansökan mot svenska staten för att få ensamrätt till jakt och fiske på sina traditionella marker ovanför odlingsgränsen. I en tid då mänskliga rättigheter har större betydelse än någonsin och konflikter mellan urfolk och andra aktörer är vanligt förekommande fenomen är det intressant att undersöka hur diskurser skapar maktrelationer och identiteter i en debatt om urfolks rättigheter. Denna studie undersöker språkets roll i skapandet av maktrelationer och identiteter i en svensk-samisk kontext. Sveriges Radios rapportering från Girjasrättegången utgör föremål för undersökningen då detta är ett samtida exempel på en konflikt om rättigheter mellan urfolk och stat. Ernesto Laclau och Chantal Mouffes diskursteori är grunden för studiens metodologi. Diskursanalysen visar att tre diskurser i huvudsak reproduceras i debatten, vilka är en identitetsdiskurs, en forskningsdiskurs och en rättighetsdiskurs. Samebyn dominerar debatten då de gynnas av att reproducera de dominerande diskurserna. Studien påvisar även hur statens komplexa roll och identitet, vilken framkommer i en analys av det diskursiva fältet, begränsar vilken argumentation som används. Aktörer tillskriver sig själva och varandra olika identiteter vilket i huvudsak är orsak till den diskursiva kamp som förs mellan parterna.
|
33 |
Jämställdhet inom idrotten - En studie av statens och de tre kommunera Karlskrona, Kristianstad och Växjös jämställdhetsarbeteNilsson, Katarina January 2008 (has links)
<p>Syftet med uppsatsen är att undersöka hur arbetet för ett jämställd idrottande i Sverige ser ut och undersökningens fokus ligger på staten och de tre kommunerna Karlskrona, Kristianstad och Växjö. </p><p>Resultatet av uppsatsens undersökning är att killarna får större del när det gäller de idrottspolitiska satsningarna. Även fast staten i huvudmålen för idrottspolitiken belyser kvinnor och mäns lika värde satsas det mest på de traditionella manliga idrotterna vilket syns tydligt på bland annat de kommunalägda idrottsanläggningarna samt på det faktum att kvinnorna inom idrottsrörelsen har mindre inflytande än män. Jämställdhetsarbetet ser olika ut i de tre kommunerna. Bäst arbetar Växjö och därefter kommer Karlskrona. De båda arbetar tydligare med jämställdhet än Kristianstad. Till exempel så har både Karlskrona och Växjö jämställdhetspolicy medan Kristianstad valt att vara utan När det gäller kommunernas idrottsanläggningar anser jag att arbetet inte är jämställt eftersom kommunernas idrottsanläggningar riktar sig mot de idrotter som av tradition räknas som manliga.</p>
|
34 |
Jämställdhet inom idrotten - En studie av statens och de tre kommunera Karlskrona, Kristianstad och Växjös jämställdhetsarbeteNilsson, Katarina January 2008 (has links)
Syftet med uppsatsen är att undersöka hur arbetet för ett jämställd idrottande i Sverige ser ut och undersökningens fokus ligger på staten och de tre kommunerna Karlskrona, Kristianstad och Växjö. Resultatet av uppsatsens undersökning är att killarna får större del när det gäller de idrottspolitiska satsningarna. Även fast staten i huvudmålen för idrottspolitiken belyser kvinnor och mäns lika värde satsas det mest på de traditionella manliga idrotterna vilket syns tydligt på bland annat de kommunalägda idrottsanläggningarna samt på det faktum att kvinnorna inom idrottsrörelsen har mindre inflytande än män. Jämställdhetsarbetet ser olika ut i de tre kommunerna. Bäst arbetar Växjö och därefter kommer Karlskrona. De båda arbetar tydligare med jämställdhet än Kristianstad. Till exempel så har både Karlskrona och Växjö jämställdhetspolicy medan Kristianstad valt att vara utan När det gäller kommunernas idrottsanläggningar anser jag att arbetet inte är jämställt eftersom kommunernas idrottsanläggningar riktar sig mot de idrotter som av tradition räknas som manliga.
|
35 |
A just cause for dismissal in the United States and the Netherlands a study on the extent of protection against arbitrary dismissal for private-sector employees under American and Dutch law in light of Article 4 of ILO convention 158 /Arkel, Engeline Grace van. January 2007 (has links)
Proefschrift Erasmus Universiteit. / Bibliogr.: p. 439-502. - Met samenvatting in het Nederlands.
|
36 |
Landszaken de godsdienstgesprekken tussen gereformeerde predikanten en D.V. Coornhert onder leiding van de Staten van Holland (1577-1583) /Roobol, Marianne. January 2005 (has links)
Proefschrift Universiteit van Amsterdam. / Met lit. opg. - Met samenvatting in het Engels.
|
37 |
Makten och döden : stat och kyrka möter svenska efterlevande under ett långt 1700-tal /Arvidsson, Ann-Sofie, January 2007 (has links)
Diss. Stockholm : Stockholms universitet, 2007.
|
38 |
Bescherming tegen niet geïnviteerde overnames en ongewenst aandeelhoudersactivisme een politiek correcte en bedrijfsmatig effectieve benadering /Steins Bisschop, Bas. January 2008 (has links)
Rede Universiteit van Maastricht.
|
39 |
Amerika in der deutschen dichtung von 1850 bis 1890Schroeder, Samuel, January 1934 (has links)
Thesis (doctoral)--Heidelberg, 1934. / Includes bibliographical references (p. 82-95).
|
40 |
De bevoegdheid der provinciale staten en het oppertoezicht des konings bij den waterstaat ...Talma, Dirk. January 1903 (has links)
Inaug.-dis.--Utrecht.
|
Page generated in 0.0339 seconds