Spelling suggestions: "subject:"video lecture""
1 |
Evaluation of innovative computer-assisted transcription and translation strategies for video lecture repositoriesValor Miró, Juan Daniel 06 November 2017 (has links)
Nowadays, the technology enhanced learning area has experienced a strong growth with many new learning approaches like blended learning, flip teaching, massive open online courses, and open educational resources to complement face-to-face lectures. Specifically, video lectures are fast becoming an everyday educational resource in higher education for all of these new learning approaches, and they are being incorporated into existing university curricula around the world.
Transcriptions and translations can improve the utility of these audiovisual assets, but rarely are present due to a lack of cost-effective solutions to do so. Lecture searchability, accessibility to people with impairments, translatability for foreign students, plagiarism detection, content recommendation, note-taking, and discovery of content-related videos are examples of advantages of the presence of transcriptions.
For this reason, the aim of this thesis is to test in real-life case studies ways to obtain multilingual captions for video lectures in a cost-effective way by using state-of-the-art automatic speech recognition and machine translation techniques. Also, we explore interaction protocols to review these automatic transcriptions and translations, because unfortunately automatic subtitles are not error-free. In addition, we take a step further into multilingualism by extending our findings and evaluation to several languages. Finally, the outcomes of this thesis have been applied to thousands of video lectures in European universities and institutions. / Hoy en día, el área del aprendizaje mejorado por la tecnología ha experimentado un fuerte crecimiento con muchos nuevos enfoques de aprendizaje como el aprendizaje combinado, la clase inversa, los cursos masivos abiertos en línea, y nuevos recursos educativos abiertos para complementar las clases presenciales. En concreto, los videos docentes se están convirtiendo rápidamente en un recurso educativo cotidiano en la educación superior para todos estos nuevos enfoques de aprendizaje, y se están incorporando a los planes de estudios universitarios existentes en todo el mundo.
Las transcripciones y las traducciones pueden mejorar la utilidad de estos recursos audiovisuales, pero rara vez están presentes debido a la falta de soluciones rentables para hacerlo. La búsqueda de y en los videos, la accesibilidad a personas con impedimentos, la traducción para estudiantes extranjeros, la detección de plagios, la recomendación de contenido, la toma de notas y el descubrimiento de videos relacionados son ejemplos de las ventajas de la presencia de transcripciones.
Por esta razón, el objetivo de esta tesis es probar en casos de estudio de la vida real las formas de obtener subtítulos multilingües para videos docentes de una manera rentable, mediante el uso de técnicas avanzadas de reconocimiento automático de voz y de traducción automática. Además, exploramos diferentes modelos de interacción para revisar estas transcripciones y traducciones automáticas, pues desafortunadamente los subtítulos automáticos no están libres de errores. Además, damos un paso más en el multilingüismo extendiendo nuestros hallazgos y evaluaciones a muchos idiomas. Por último, destacar que los resultados de esta tesis se han aplicado a miles de vídeos docentes en universidades e instituciones europeas. / Hui en dia, l'àrea d'aprenentatge millorat per la tecnologia ha experimentat un fort creixement, amb molts nous enfocaments d'aprenentatge com l'aprenentatge combinat, la classe inversa, els cursos massius oberts en línia i nous recursos educatius oberts per tal de complementar les classes presencials. En concret, els vídeos docents s'estan convertint ràpidament en un recurs educatiu quotidià en l'educació superior per a tots aquests nous enfocaments d'aprenentatge i estan incorporant-se als plans d'estudi universitari existents arreu del món.
Les transcripcions i les traduccions poden millorar la utilitat d'aquests recursos audiovisuals, però rara vegada estan presents a causa de la falta de solucions rendibles per fer-ho. La cerca de i als vídeos, l'accessibilitat a persones amb impediments, la traducció per estudiants estrangers, la detecció de plagi, la recomanació de contingut, la presa de notes i el descobriment de vídeos relacionats són un exemple dels avantatges de la presència de transcripcions.
Per aquesta raó, l'objectiu d'aquesta tesi és provar en casos d'estudi de la vida real les formes d'obtenir subtítols multilingües per a vídeos docents d'una manera rendible, mitjançant l'ús de tècniques avançades de reconeixement automàtic de veu i de traducció automàtica. A més a més, s'exploren diferents models d'interacció per a revisar aquestes transcripcions i traduccions automàtiques, puix malauradament els subtítols automàtics no estan lliures d'errades. A més, es fa un pas més en el multilingüisme estenent els nostres descobriments i avaluacions a molts idiomes. Per últim, destacar que els resultats d'aquesta tesi s'han aplicat a milers de vídeos docents en universitats i institucions europees. / Valor Miró, JD. (2017). Evaluation of innovative computer-assisted transcription and translation strategies for video lecture repositories [Tesis doctoral no publicada]. Universitat Politècnica de València. https://doi.org/10.4995/Thesis/10251/90496 / TESIS
|
2 |
Skillnad i skärmstorlek och skärmtyp: påverkan på inlärning / Difference in screen size and screen type: impacts on learningZettergren, Carl, Tavakoli, Mina January 2019 (has links)
I ett allt mer digitaliserat samhälle har även utbildningen blivit genomsyrad av denna digitalisering. Det har lett till en ökning i produktion av videoföreläsningar som studenter, på högskolenivå främst, allt oftare använder sig av i inlärningssyfte. E-lärande har många fördelar eftersom det bland annat leder till ökad studieflexibilitet. Det finns ett rikt utbud av tidigare forskning som kretsar kring områdena inlärningsbeteenden, skärmstorlekar och videoföreläsningar. Tidigare studier visar både på att det kan skilja sig i inlärning beroende på skärmstorlek men det finns också studier som tyder på motsatsen. Detta kandidatarbete undersöker om skärmstorlek har någon påverkan på hur mycket man lär sig av att se på en videoföreläsning. Det gjordes genom att gruppera 34 försöksdeltagare i tre grupper där alla fick se en vald föreläsningsvideo på tre olika grupper av skärmstorlekar: liten (4-7 tum), medel (13-17 tum) eller stor (27 tum). Några dagar innan och direkt efter undersökningen besvarade deltagarna även en enkät med sakfrågor om innehållet i den valda videon. Utifrån de resultat som framkom så visar det sig att olikheter mellan dessa skärmstorlekar inte ger en signifikant påverkan på hur mycket man lär sig av en föreläsningsvideo av intervju-typ. Det innebär alltså att man för sådana föreläsningvideor inte behöver ta hänsyn till skärmstorleken, varken som student eller som videoproducent. / In a more and more digitized society, the education has also been steeped in this digitization. This has lead to a rise in the production of video lectures which students, mostly at degree level, more often use for learning purposes. E-learning has many advantages since it, among other things, leads to an increased flexibility when studying. There are many previous studies on learning behaviours, screen sizes and video lectures. Earlier studies show that learning can differ depending on screen size but there are also studies showing the opposite. This bachelor’s thesis examines if screen size has an effect on how much one learns from watching a video lecture. This was done by grouping 34 test participants into three groups where they all watched a video lecture on three groups of screen sizes: small (4”-7”), medium (13”-17”) or large (27”). A few days before and directly after the test the contestants answered a survey with questions regarding the content in the specific video. The results are that differences between these screen sizes do not have a significant impact on how much one learns from a video lecture of interview type. This therefore means that one does not have to consider the screen size for that type of video lecture, either as a student or a video producer.
|
3 |
Produção de vídeoaulas como materiais didáticos inclusivos para professores de química do ensino médioPaulo, Paula Rodrigues Nogueira Ferreira 26 October 2017 (has links)
Submitted by Maria Bernadete Dos Santos (mariabpds@id.uff.br) on 2017-10-10T14:05:56Z
No. of bitstreams: 3
license_rdf: 0 bytes, checksum: d41d8cd98f00b204e9800998ecf8427e (MD5)
Dissertação Paula Paulo.pdf: 2149459 bytes, checksum: c005caf1f174ecc705d825a05fcab564 (MD5)
Endereço Eletrônico.pdf: 89286 bytes, checksum: 9badc17543c2e9c73d1911fed3a28c3a (MD5) / Approved for entry into archive by Biblioteca Central do Valonguinho Biblioteca Central do Valonguinho (bcv@ndc.uff.br) on 2017-10-26T21:45:35Z (GMT) No. of bitstreams: 3
license_rdf: 0 bytes, checksum: d41d8cd98f00b204e9800998ecf8427e (MD5)
Dissertação Paula Paulo.pdf: 2149459 bytes, checksum: c005caf1f174ecc705d825a05fcab564 (MD5)
Endereço Eletrônico.pdf: 89286 bytes, checksum: 9badc17543c2e9c73d1911fed3a28c3a (MD5) / Made available in DSpace on 2017-10-26T21:45:35Z (GMT). No. of bitstreams: 3
license_rdf: 0 bytes, checksum: d41d8cd98f00b204e9800998ecf8427e (MD5)
Dissertação Paula Paulo.pdf: 2149459 bytes, checksum: c005caf1f174ecc705d825a05fcab564 (MD5)
Endereço Eletrônico.pdf: 89286 bytes, checksum: 9badc17543c2e9c73d1911fed3a28c3a (MD5) / A Inclusão é um tema que cada vez mais vem sendo discutido na Sociedade. Como consequência, a inserção de pessoas que possuem qualquer tipo de necessidade educacional especial em salas de aulas regulares vem aumentando de forma progressiva. Embora existam muitas leis que garantam aos alunos com algum tipo de necessidade educacional especial a educação adequada num ambiente escolar inclusivo, a mesma muitas das vezes não é obedecida. Um dos motivos para esse problema é a falta de formação adequada dos professores para que consigam lidar com esses alunos. Por isso, foi proposta nessa dissertação uma maneira de colaborar com esses professores em sua prática docente. Produziu-se entre os anos de 2016-17 um conjunto de três vídeoaulas, disponibilizadas gratuitamente através do Youtube, onde cada aula possui um tema que auxilia o professor de Química a lidar com turmas inclusivas e com alunos deficientes visuais. Os vídeos foram filmados de maneira informal, seguindo um roteiro previamente estabelecido, e divulgados através do próprio site, redes sociais e uma oficina com alunos do PIBID (Programa Institucional de Bolsa de Iniciação à Docência) de Química da UFF. A primeira videoaula discute brevemente inclusão, mostrando alguns conceitos e leis, a segunda mostra como professores podem lidar com alunos deficientes visuais, através do uso de materiais didáticos inclusivos, mostrando como produzi-los e a última vídeoaula exibe alguns exemplos desses materiais já produzidos para o Ensino de Química. A análise dos vídeos foi realizada em 2016 por vinte e cinco professores voluntários de diferentes áreas do ensino já formados ou em formação. Todos avaliaram positivamente, indicando algumas melhorias com relação a alguns aspectos técnicos da gravação, como iluminação e áudio. Dessa forma, chegou-se à conclusão que as vídeoaulas alcançaram seu objetivo principal, indo além da sua meta inicial, atingindo também professores de outras disciplinas. / Inclusion is a subject that is increasingly being discussed in the society. As consequence, the insertion of people who have any kind of special educational need in regular classrooms has been increasing progressively. Although there are many laws guaranteeing pupils with some special educational need of adequate education in an inclusive school environment, it is often not obeyed. One of the reasons for this problem is the lack of adequate teacher training so that they can deal with these students. Therefore, it was proposed in this dissertation a way of collaborating with these teachers in their teaching practice. Between the years 2016-17, a set of three videotapes was made available for free through Youtube, where each class has a theme that helps the chemistry teacher to deal with inclusive classes and with visually impaired students. The videos were filmed in an informal way, following a previously established script and disseminated through the site itself, social networks and a workshop with UFF PIBID (Institutional Program of Initiation to Teaching) chemistry students. The first videotape briefly discusses inclusion, showing some concepts and laws, the second shows how teachers can deal with visually impaired students through the use of inclusive teaching materials, showing how to produce them, and the last videotape shows some examples of such materials already produced for teaching chemistry. The videos were analyzed in 2016 by twenty-five volunteer teachers from different areas of education already trained or in training. All evaluated positively, indicating some improvements regarding some recording technical aspects, such as lighting and audio. In this way, it was concluded that videotapes reached their main goal, going beyond their initial goal, reaching teachers from other disciplines as well.
|
4 |
Different Contributions to Cost-Effective Transcription and Translation of Video LecturesSilvestre Cerdà, Joan Albert 05 April 2016 (has links)
[EN] In recent years, on-line multimedia repositories have experiencied a strong
growth that have made them consolidated as essential knowledge assets, especially
in the area of education, where large repositories of video lectures have been
built in order to complement or even replace traditional teaching methods.
However, most of these video lectures are neither transcribed nor translated
due to a lack of cost-effective solutions to do so in a way that gives accurate
enough results. Solutions of this kind are clearly necessary in order to make
these lectures accessible to speakers of different languages and to people with
hearing disabilities. They would also facilitate lecture searchability and
analysis functions, such as classification, recommendation or plagiarism
detection, as well as the development of advanced educational functionalities
like content summarisation to assist student note-taking.
For this reason, the main aim of this thesis is to develop a cost-effective
solution capable of transcribing and translating video lectures to a reasonable
degree of accuracy. More specifically, we address the integration of
state-of-the-art techniques in Automatic Speech Recognition and Machine
Translation into large video lecture repositories to generate high-quality
multilingual video subtitles without human intervention and at a reduced
computational cost. Also, we explore the potential benefits of the exploitation
of the information that we know a priori about these repositories, that is,
lecture-specific knowledge such as speaker, topic or slides, to create
specialised, in-domain transcription and translation systems by means of
massive adaptation techniques.
The proposed solutions have been tested in real-life scenarios by carrying out
several objective and subjective evaluations, obtaining very positive results.
The main outcome derived from this thesis, The transLectures-UPV
Platform, has been publicly released as an open-source software, and, at the
time of writing, it is serving automatic transcriptions and translations for
several thousands of video lectures in many Spanish and European
universities and institutions. / [ES] Durante estos últimos años, los repositorios multimedia on-line han experimentado un gran
crecimiento que les ha hecho establecerse como fuentes fundamentales de conocimiento,
especialmente en el área de la educación, donde se han creado grandes repositorios de vídeo
charlas educativas para complementar e incluso reemplazar los métodos de enseñanza tradicionales.
No obstante, la mayoría de estas charlas no están transcritas ni traducidas debido a
la ausencia de soluciones de bajo coste que sean capaces de hacerlo garantizando una calidad
mínima aceptable. Soluciones de este tipo son claramente necesarias para hacer que las vídeo
charlas sean más accesibles para hablantes de otras lenguas o para personas con discapacidades auditivas.
Además, dichas soluciones podrían facilitar la aplicación de funciones de
búsqueda y de análisis tales como clasificación, recomendación o detección de plagios, así
como el desarrollo de funcionalidades educativas avanzadas, como por ejemplo la generación
de resúmenes automáticos de contenidos para ayudar al estudiante a tomar apuntes.
Por este motivo, el principal objetivo de esta tesis es desarrollar una solución de bajo
coste capaz de transcribir y traducir vídeo charlas con un nivel de calidad razonable. Más
específicamente, abordamos la integración de técnicas estado del arte de Reconocimiento del
Habla Automático y Traducción Automática en grandes repositorios de vídeo charlas educativas
para la generación de subtítulos multilingües de alta calidad sin requerir intervención
humana y con un reducido coste computacional. Además, también exploramos los beneficios
potenciales que conllevaría la explotación de la información de la que disponemos a priori
sobre estos repositorios, es decir, conocimientos específicos sobre las charlas tales como el
locutor, la temática o las transparencias, para crear sistemas de transcripción y traducción
especializados mediante técnicas de adaptación masiva.
Las soluciones propuestas en esta tesis han sido testeadas en escenarios reales llevando
a cabo nombrosas evaluaciones objetivas y subjetivas, obteniendo muy buenos resultados.
El principal legado de esta tesis, The transLectures-UPV Platform, ha sido liberado públicamente
como software de código abierto, y, en el momento de escribir estas líneas, está
sirviendo transcripciones y traducciones automáticas para diversos miles de vídeo charlas
educativas en nombrosas universidades e instituciones Españolas y Europeas. / [CAT] Durant aquests darrers anys, els repositoris multimèdia on-line han experimentat un gran
creixement que els ha fet consolidar-se com a fonts fonamentals de coneixement, especialment
a l'àrea de l'educació, on s'han creat grans repositoris de vídeo xarrades educatives per
tal de complementar o inclús reemplaçar els mètodes d'ensenyament tradicionals. No obstant
això, la majoria d'aquestes xarrades no estan transcrites ni traduïdes degut a l'absència de
solucions de baix cost capaces de fer-ho garantint una qualitat mínima acceptable. Solucions
d'aquest tipus són clarament necessàries per a fer que les vídeo xarres siguen més accessibles
per a parlants d'altres llengües o per a persones amb discapacitats auditives. A més, aquestes
solucions podrien facilitar l'aplicació de funcions de cerca i d'anàlisi tals com classificació,
recomanació o detecció de plagis, així com el desenvolupament de funcionalitats educatives
avançades, com per exemple la generació de resums automàtics de continguts per ajudar a
l'estudiant a prendre anotacions.
Per aquest motiu, el principal objectiu d'aquesta tesi és desenvolupar una solució de baix
cost capaç de transcriure i traduir vídeo xarrades amb un nivell de qualitat raonable. Més
específicament, abordem la integració de tècniques estat de l'art de Reconeixement de la
Parla Automàtic i Traducció Automàtica en grans repositoris de vídeo xarrades educatives
per a la generació de subtítols multilingües d'alta qualitat sense requerir intervenció humana
i amb un reduït cost computacional. A més, també explorem els beneficis potencials que
comportaria l'explotació de la informació de la que disposem a priori sobre aquests repositoris,
és a dir, coneixements específics sobre les xarrades tals com el locutor, la temàtica o
les transparències, per a crear sistemes de transcripció i traducció especialitzats mitjançant
tècniques d'adaptació massiva.
Les solucions proposades en aquesta tesi han estat testejades en escenaris reals duent a
terme nombroses avaluacions objectives i subjectives, obtenint molt bons resultats. El principal
llegat d'aquesta tesi, The transLectures-UPV Platform, ha sigut alliberat públicament
com a programari de codi obert, i, en el moment d'escriure aquestes línies, està servint transcripcions
i traduccions automàtiques per a diversos milers de vídeo xarrades educatives en
nombroses universitats i institucions Espanyoles i Europees. / Silvestre Cerdà, JA. (2016). Different Contributions to Cost-Effective Transcription and Translation of Video Lectures [Tesis doctoral no publicada]. Universitat Politècnica de València. https://doi.org/10.4995/Thesis/10251/62194 / TESIS
|
5 |
Deep Neural Networks for Automatic Speech-To-Speech Translation of Open Educational ResourcesPérez González de Martos, Alejandro Manuel 12 July 2022 (has links)
[ES] En los últimos años, el aprendizaje profundo ha cambiado significativamente el panorama en diversas áreas del campo de la inteligencia artificial, entre las que se incluyen la visión por computador, el procesamiento del lenguaje natural, robótica o teoría de juegos. En particular, el sorprendente éxito del aprendizaje profundo en múltiples aplicaciones del campo del procesamiento del lenguaje natural tales como el reconocimiento automático del habla (ASR), la traducción automática (MT) o la síntesis de voz (TTS), ha supuesto una mejora drástica en la precisión de estos sistemas, extendiendo así su implantación a un mayor rango de aplicaciones en la vida real. En este momento, es evidente que las tecnologías de reconocimiento automático del habla y traducción automática pueden ser empleadas para producir, de forma efectiva, subtítulos multilingües de alta calidad de contenidos audiovisuales. Esto es particularmente cierto en el contexto de los vídeos educativos, donde las condiciones acústicas son normalmente favorables para los sistemas de ASR y el discurso está gramaticalmente bien formado. Sin embargo, en el caso de TTS, aunque los sistemas basados en redes neuronales han demostrado ser capaces de sintetizar voz de un realismo y calidad sin precedentes, todavía debe comprobarse si esta tecnología está lo suficientemente madura como para mejorar la accesibilidad y la participación en el aprendizaje en línea. Además, existen diversas tareas en el campo de la síntesis de voz que todavía suponen un reto, como la clonación de voz inter-lingüe, la síntesis incremental o la adaptación zero-shot a nuevos locutores. Esta tesis aborda la mejora de las prestaciones de los sistemas actuales de síntesis de voz basados en redes neuronales, así como la extensión de su aplicación en diversos escenarios, en el contexto de mejorar la accesibilidad en el aprendizaje en línea. En este sentido, este trabajo presta especial atención a la adaptación a nuevos locutores y a la clonación de voz inter-lingüe, ya que los textos a sintetizar se corresponden, en este caso, a traducciones de intervenciones originalmente en otro idioma. / [CA] Durant aquests darrers anys, l'aprenentatge profund ha canviat significativament el panorama en diverses àrees del camp de la intel·ligència artificial, entre les quals s'inclouen la visió per computador, el processament del llenguatge natural, robòtica o la teoria de jocs. En particular, el sorprenent èxit de l'aprenentatge profund en múltiples aplicacions del camp del processament del llenguatge natural, com ara el reconeixement automàtic de la parla (ASR), la traducció automàtica (MT) o la síntesi de veu (TTS), ha suposat una millora dràstica en la precisió i qualitat d'aquests sistemes, estenent així la seva implantació a un ventall més ampli a la vida real. En aquest moment, és evident que les tecnologies de reconeixement automàtic de la parla i traducció automàtica poden ser emprades per a produir, de forma efectiva, subtítols multilingües d'alta qualitat de continguts audiovisuals. Això és particularment cert en el context dels vídeos educatius, on les condicions acústiques són normalment favorables per als sistemes d'ASR i el discurs està gramaticalment ben format. No obstant això, al cas de TTS, encara que els sistemes basats en xarxes neuronals han demostrat ser capaços de sintetitzar veu d'un realisme i qualitat sense precedents, encara s'ha de comprovar si aquesta tecnologia és ja prou madura com per millorar l'accessibilitat i la participació en l'aprenentatge en línia. A més, hi ha diverses tasques al camp de la síntesi de veu que encara suposen un repte, com ara la clonació de veu inter-lingüe, la síntesi incremental o l'adaptació zero-shot a nous locutors. Aquesta tesi aborda la millora de les prestacions dels sistemes actuals de síntesi de veu basats en xarxes neuronals, així com l'extensió de la seva aplicació en diversos escenaris, en el context de millorar l'accessibilitat en l'aprenentatge en línia. En aquest sentit, aquest treball presta especial atenció a l'adaptació a nous locutors i a la clonació de veu interlingüe, ja que els textos a sintetitzar es corresponen, en aquest cas, a traduccions d'intervencions originalment en un altre idioma. / [EN] In recent years, deep learning has fundamentally changed the landscapes of a number of areas in artificial intelligence, including computer vision, natural language processing, robotics, and game theory. In particular, the striking success of deep learning in a large variety of natural language processing (NLP) applications, including automatic speech recognition (ASR), machine translation (MT), and text-to-speech (TTS), has resulted in major accuracy improvements, thus widening the applicability of these technologies in real-life settings. At this point, it is clear that ASR and MT technologies can be utilized to produce cost-effective, high-quality multilingual subtitles of video contents of different kinds. This is particularly true in the case of transcription and translation of video lectures and other kinds of educational materials, in which the audio recording conditions are usually favorable for the ASR task, and there is a grammatically well-formed speech. However, although state-of-the-art neural approaches to TTS have shown to drastically improve the naturalness and quality of synthetic speech over conventional concatenative and parametric systems, it is still unclear whether this technology is already mature enough to improve accessibility and engagement in online learning, and particularly in the context of higher education. Furthermore, advanced topics in TTS such as cross-lingual voice cloning, incremental TTS or zero-shot speaker adaptation remain an open challenge in the field. This thesis is about enhancing the performance and widening the applicability of modern neural TTS technologies in real-life settings, both in offline and streaming conditions, in the context of improving accessibility and engagement in online learning. Thus, particular emphasis is placed on speaker adaptation and cross-lingual voice cloning, as the input text corresponds to a translated utterance in this context. / Pérez González De Martos, AM. (2022). Deep Neural Networks for Automatic Speech-To-Speech Translation of Open Educational Resources [Tesis doctoral]. Universitat Politècnica de València. https://doi.org/10.4995/Thesis/10251/184019 / TESIS / Premios Extraordinarios de tesis doctorales
|
6 |
Streaming Automatic Speech Recognition with Hybrid Architectures and Deep Neural Network ModelsJorge Cano, Javier 30 December 2022 (has links)
Tesis por compendio / [ES] Durante la última década, los medios de comunicación han experimentado una revolución, alejándose de la televisión convencional hacia las plataformas de contenido bajo demanda. Además, esta revolución no ha cambiado solamente la manera en la que nos entretenemos, si no también la manera en la que aprendemos. En este sentido, las plataformas de contenido educativo bajo demanda también han proliferado para proporcionar recursos educativos de diversos tipos. Estas nuevas vías de distribución de contenido han llegado con nuevos requisitos para mejorar la accesibilidad, en particular las relacionadas con las dificultades de audición y las barreras lingüísticas. Aquí radica la oportunidad para el reconocimiento automático del habla (RAH) para cumplir estos requisitos, proporcionando subtitulado automático de alta calidad. Este subtitulado proporciona una base sólida para reducir esta brecha de accesibilidad, especialmente para contenido en directo o streaming. Estos sistemas de streaming deben trabajar bajo estrictas condiciones de tiempo real, proporcionando la subtitulación tan rápido como sea posible, trabajando con un contexto limitado. Sin embargo, esta limitación puede conllevar una degradación de la calidad cuando se compara con los sistemas para contenido en diferido u offline.
Esta tesis propone un sistema de RAH en streaming con baja latencia, con una calidad similar a un sistema offline. Concretamente, este trabajo describe el camino seguido desde el sistema offline híbrido inicial hasta el eficiente sistema final de reconocimiento en streaming. El primer paso es la adaptación del sistema para efectuar una sola iteración de reconocimiento haciendo uso de modelos de lenguaje estado del arte basados en redes neuronales. En los sistemas basados en múltiples iteraciones estos modelos son relegados a una segunda (o posterior) iteración por su gran coste computacional. Tras adaptar el modelo de lenguaje, el modelo acústico basado en redes neuronales también tiene que adaptarse para trabajar con un contexto limitado. La integración y la adaptación de estos modelos es ampliamente descrita en esta tesis, evaluando el sistema RAH resultante, completamente adaptado para streaming, en conjuntos de datos académicos extensamente utilizados y desafiantes tareas basadas en contenidos audiovisuales reales. Como resultado, el sistema proporciona bajas tasas de error con un reducido tiempo de respuesta, comparables al sistema offline. / [CA] Durant l'última dècada, els mitjans de comunicació han experimentat una revolució, allunyant-se de la televisió convencional cap a les plataformes de contingut sota demanda. A més a més, aquesta revolució no ha canviat només la manera en la que ens entretenim, si no també la manera en la que aprenem. En aquest sentit, les plataformes de contingut educatiu sota demanda també han proliferat pera proporcionar recursos educatius de diversos tipus. Aquestes noves vies de distribució de contingut han arribat amb nous requisits per a millorar l'accessibilitat, en particular les relacionades amb les dificultats d'audició i les barreres lingüístiques.
Aquí radica l'oportunitat per al reconeixement automàtic de la parla (RAH) per a complir aquests requisits, proporcionant subtitulat automàtic d'alta qualitat. Aquest subtitulat proporciona una base sòlida per a reduir aquesta bretxa d'accessibilitat, especialment per a contingut en directe o streaming. Aquests sistemes han de treballar sota estrictes condicions de temps real, proporcionant la subtitulació tan ràpid com sigui possible, treballant en un context limitat. Aquesta limitació, però, pot comportar una degradació de la qualitat quan es compara amb els sistemes per a contingut en diferit o offline.
Aquesta tesi proposa un sistema de RAH en streaming amb baixa latència, amb una qualitat similar a un sistema offline. Concretament, aquest treball descriu el camí seguit des del sistema offline híbrid inicial fins l'eficient sistema final de reconeixement en streaming. El primer pas és l'adaptació del sistema per a efectuar una sola iteració de reconeixement fent servir els models de llenguatge de l'estat de l'art basat en xarxes neuronals. En els sistemes basats en múltiples iteracions aquests models son relegades a una segona (o posterior) iteració pel seu gran cost computacional. Un cop el model de llenguatge s'ha adaptat, el model acústic basat en xarxes neuronals també s'ha d'adaptar per a treballar amb un context limitat. La integració i l'adaptació d'aquests models és àmpliament descrita en aquesta tesi, avaluant el sistema RAH resultant, completament adaptat per streaming, en conjunts de dades acadèmiques àmpliament utilitzades i desafiants tasques basades en continguts audiovisuals reals. Com a resultat, el sistema proporciona baixes taxes d'error amb un reduït temps de resposta, comparables al sistema offline. / [EN] Over the last decade, the media have experienced a revolution, turning away from the conventional TV in favor of on-demand platforms. In addition, this media revolution not only changed the way entertainment is conceived but also how learning is conducted. Indeed, on-demand educational platforms have also proliferated and are now providing educational resources on diverse topics. These new ways to distribute content have come along with requirements to improve accessibility, particularly related to hearing difficulties and language barriers. Here is the opportunity for automatic speech recognition (ASR) to comply with these requirements by providing high-quality automatic captioning. Automatic captioning provides a sound basis for diminishing the accessibility gap, especially for live or streaming content. To this end, streaming ASR must work under strict real-time conditions, providing captions as fast as possible, and working with limited context. However, this limited context usually leads to a quality degradation as compared to the pre-recorded or offline content.
This thesis is aimed at developing low-latency streaming ASR with a quality similar to offline ASR. More precisely, it describes the path followed from an initial hybrid offline system to an efficient streaming-adapted system. The first step is to perform a single recognition pass using a state-of-the-art neural network-based language model. In conventional multi-pass systems, this model is often deferred to the second or later pass due to its computational complexity. As with the language model, the neural-based acoustic model is also properly adapted to
work with limited context. The adaptation and integration of these models is thoroughly described and assessed using fully-fledged streaming systems on well-known academic and challenging real-world benchmarks. In brief, it is shown that the proposed adaptation of the language and acoustic models allows the streaming-adapted system to reach the accuracy of the initial offline system with low latency. / Jorge Cano, J. (2022). Streaming Automatic Speech Recognition with Hybrid Architectures and Deep Neural Network Models [Tesis doctoral]. Universitat Politècnica de València. https://doi.org/10.4995/Thesis/10251/191001 / Compendio
|
Page generated in 0.0745 seconds