Spelling suggestions: "subject:"östsam"" "subject:"ostsam""
1 |
Landsbygdsutveckling i Östergötland : - tre aktörsperspektiv och deras konsekvenser för landskapetBerry, Martin January 2007 (has links)
<p>Rural development in Southeast Sweden</p><p>- three different views and their consequences for the agrarian landscape</p><p>This paper deals with the future for the rural areas of the southeast province of Östergötland, Sweden. The aim is to unveil, analyse and compare different views on rural development and their consequences for the agrarian landscape. Three views are considered, namely that of the different levels of Governments and their departments, that of the farmers and landowners and, finaly, that of the inhabitants of the rural areas.</p><p>Differences in the views upon rural development is reflected in differences in the ways of thinking of landscapes. Is the open, and actively cultivated, landscape the ideal for all? Who is to decide what needs or ought to be done to achieve certain desired values and/or goals – and who pays for it? The one thing that is, and should be, clear from the beginning is that all development, whether positive or negative in an area, bears consequences for the landscape. What shapes the development of the rural areas is to have – or should have – remains to be seen, but regardless form or shape it will effect the agrarian landscape.</p>
|
2 |
Landsbygdsutveckling i Östergötland : - tre aktörsperspektiv och deras konsekvenser för landskapetBerry, Martin January 2007 (has links)
Rural development in Southeast Sweden - three different views and their consequences for the agrarian landscape This paper deals with the future for the rural areas of the southeast province of Östergötland, Sweden. The aim is to unveil, analyse and compare different views on rural development and their consequences for the agrarian landscape. Three views are considered, namely that of the different levels of Governments and their departments, that of the farmers and landowners and, finaly, that of the inhabitants of the rural areas. Differences in the views upon rural development is reflected in differences in the ways of thinking of landscapes. Is the open, and actively cultivated, landscape the ideal for all? Who is to decide what needs or ought to be done to achieve certain desired values and/or goals – and who pays for it? The one thing that is, and should be, clear from the beginning is that all development, whether positive or negative in an area, bears consequences for the landscape. What shapes the development of the rural areas is to have – or should have – remains to be seen, but regardless form or shape it will effect the agrarian landscape.
|
3 |
Östsams framtida utvecklingsmöjligheter / Future possibility of development for ÖstsamUnge, Frida January 2002 (has links)
<p>Syftet med denna uppsats är att identifiera faktorer som kan påverka samverkansorganet Östsams framtida utvecklingsmöjligheter. Jag har valt att göra en intervjubaserad fallstudie på fallet Östsam. Intervjupersonerna består av utvalda aktörer som arbetar i processen med Östams övergång från att vara en ideell förening till att bilda ett samverkansorgan. Vidare i undersökningen har jag valt att jämföra intervjuerna med den proposition som ligger till grund för det riksdagsbeslut som antagits angående bildandet av samverkansorgan. Begreppen: motiv, samverkansmöjligheter, skapande av legitimitet, utvecklingsmöjligheter och vision har legat till grund för stora delar av undersökningen. För att kunna analysera processen Östsam har jag använt mig av en teoriram. De mest använda teoretiska begreppen är: regionalisering, decentralisering, samordning och"governance". Vad gäller Östsams framtida roll som samverkansorgan är dess huvudsakliga uppgift att skapa en stark regional organisation som kan erbjuda en intressant"samarbetsarena"för olika aktörer i länet. Det är oklart om bildandet av samverkansorgan från statens sida kan ses som en decentralisering eller centralisering. Jag vill hävda att det är många olika faktorer som ligger bakom bildandet av samverkansorgan både från statens och Östsams sida. Angående samverkansorganet Östsams val av tillvägagångsätt både vad gäller organisation och arbetsätt, så domineras detta av"governance"-perspektivet. Ledord som karaktäriserar"governance"-perspektivet är partnerskap, nätverk och bred resursbildning. Intressant är om det i praktiken går att förverkliga, eller om detta förblir retorik. Kan det bli så att"government"-perspektivet är det perspektiv som i praktiken kan komma att prägla organisationen?</p>
|
4 |
Östsams framtida utvecklingsmöjligheter / Future possibility of development for ÖstsamUnge, Frida January 2002 (has links)
Syftet med denna uppsats är att identifiera faktorer som kan påverka samverkansorganet Östsams framtida utvecklingsmöjligheter. Jag har valt att göra en intervjubaserad fallstudie på fallet Östsam. Intervjupersonerna består av utvalda aktörer som arbetar i processen med Östams övergång från att vara en ideell förening till att bilda ett samverkansorgan. Vidare i undersökningen har jag valt att jämföra intervjuerna med den proposition som ligger till grund för det riksdagsbeslut som antagits angående bildandet av samverkansorgan. Begreppen: motiv, samverkansmöjligheter, skapande av legitimitet, utvecklingsmöjligheter och vision har legat till grund för stora delar av undersökningen. För att kunna analysera processen Östsam har jag använt mig av en teoriram. De mest använda teoretiska begreppen är: regionalisering, decentralisering, samordning och"governance". Vad gäller Östsams framtida roll som samverkansorgan är dess huvudsakliga uppgift att skapa en stark regional organisation som kan erbjuda en intressant"samarbetsarena"för olika aktörer i länet. Det är oklart om bildandet av samverkansorgan från statens sida kan ses som en decentralisering eller centralisering. Jag vill hävda att det är många olika faktorer som ligger bakom bildandet av samverkansorgan både från statens och Östsams sida. Angående samverkansorganet Östsams val av tillvägagångsätt både vad gäller organisation och arbetsätt, så domineras detta av"governance"-perspektivet. Ledord som karaktäriserar"governance"-perspektivet är partnerskap, nätverk och bred resursbildning. Intressant är om det i praktiken går att förverkliga, eller om detta förblir retorik. Kan det bli så att"government"-perspektivet är det perspektiv som i praktiken kan komma att prägla organisationen?
|
5 |
Kultur i förändring : En vidgad syn på kultursektorn och dess roll för samhälletAhlner, Ida, Thisell, Felicia January 2008 (has links)
How can you do a right measurement of culture as well as with other social sectors and with what can culture contribute when it comes to a town´s development? We found out that in Linköping the regional federation Ostsam recently (2005) started mapping the region's creative centers in order to look into the spreading of the culture in the county, and then use the uniqueness of the culture as an advantage in society- planning contexts. The reason was that both municipal - and State directions detected that the culture has a broader importance when it comes to building up society and infrastructure than earlier considered. This is called Cultural planning and is the foundation- method that Östsam used when working with their new projekt The creative sector. The outcome of the Östsam study resulted in an exciting study basis to work further on with and to examine through own demarcations and directions. This research manages the matter of the creative sector as an extension to the cultural sector. Our aim with this report is to find out the concept of the creative sector, what it stands for, and also to look into how the creative sector runs in practice.
|
6 |
Kultur i förändring : En vidgad syn på kultursektorn och dess roll för samhälletAhlner, Ida, Thisell, Felicia January 2008 (has links)
<p>How can you do a right measurement of culture as well as with other social sectors and with what can culture contribute when it comes to a town´s development? We found out that in Linköping the regional federation Ostsam recently (2005) started mapping the region's creative centers in order to look into the spreading of the culture in the county, and then use the uniqueness of the culture as an advantage in society- planning contexts. The reason was that both municipal - and State directions detected that the culture has a broader importance when it comes to building up society and infrastructure than earlier considered. This is called Cultural planning and is the foundation- method that Östsam used when working with their new projekt The creative sector. The outcome of the Östsam study resulted in an exciting study basis to work further on with and to examine through own demarcations and directions.</p><p>This research manages the matter of the creative sector as an extension to the cultural sector. Our aim with this report is to find out the concept of the creative sector, what it stands for, and also to look into how the creative sector runs in practice.</p>
|
Page generated in 0.0375 seconds