Spelling suggestions: "subject:"årskurs""
1 |
Arbetssätt för skrivutveckling : En litteraturstudie som belyser arbetssätt för skrivundervisning samt effekter på skrivutvecklingen för årskurserna F–3 / Methods for writing-development : A literature study to highlight methods for writing instruction and effects on writing-development for grades F-3Hanqvist, Karolina, Frisk, Sara January 2019 (has links)
Syftet med denna litteraturstudie är att undersöka vilka arbetssätt lärare kan använda sig av för att undervisa i skrivande, samt vilka effekter elevernas skrivutveckling kan få av skrivundervisningen. Det här arbetet baserades på informationen från 11 artiklar som analyserades och sammanställdes. Dessa hittades i databaserna UniSearch samt ERIC med relevanta sökord och avgränsningar. Resultatet visar fem exempel på arbetssätt lärare kan använda sig av för att undervisa i skrivande. Dessa var att arbeta med autentiska uppgifter, elevnära uppgifter, modellering, multimodala verktyg samt ett aktivt samarbete mellan individer. Arbetssätten och metoderna ledde fram till olika effekter inom elevers skrivutveckling, vilket kategoriserades i fem teman. Det som påverkades var skrivintresset, strukturen, innehållet, skriftspråket samt handskriften. Analysen av resultatet indikerade att det är viktigt att lärare har en utgångspunkt och ett syfte de förhåller sig till i deras undervisning. Med andra ord planera vilket arbetssätt de ska använda sig av för att nå ut till klassen. Elever lär på olika sätt och därmed behövs en variation mellan flera olika arbetssätt, för att nå alla individer och alla aspekter inom skrivande.
|
2 |
IKT i årskurserna 1-3 : Om tillgången, användandet och upplevelsen av IKT i undervisningenMetzmaa, Marisha, Lindblom, Therese January 2016 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka samt redogöra för vilka möjligheter några lärare i årskurserna 1–3 har att bedriva undervisning med informations- och kommunikationsteknik som verktyg, vad användandet av IKT kan tillföra och vilka svårigheter det kan skapa i deras undervisning. Vi har utfört en kvalitativ studie med skriftliga och muntliga intervjuer. Vårt resultat visar att alla lärare har tillgång till digitala verktyg och ser det som ett naturligt arbetssätt, oberoende av vilken utbildning de har inom området. Det finns en stor variation i mängden digitala verktyg som finns tillgång till och hur eleverna får arbeta med dem. Lärarna anser att IKT i undervisningen ger möjlighet för lärarna att bredda utbudet och variera val av arbetssätt, men det är när IKT inte fungerar som svårigheter uppstår.
|
3 |
Återkoppling i Matematikundervisningen : En studie om återkopplingens olika perspektiv / Feedback in Math Education : A study about different perspectives of feedbackNordmark, Malin January 2021 (has links)
Denna kvalitativa studie genomfördes med syftet att bidra till lärares didaktiska resonemang och planering kring återkoppling inom matematik. Återkoppling inom matematik kan exempelvis vara när en lärare rekommenderar strategier eller förtydligar för eleven vad hen kan och vad nästa mål är (Hattie & Timperley, 2007). I studien undersöks återkoppling utifrån ett socialkonstruktivistiskt perspektiv, vilket innebär en kunskapssyn som antar att individer lär sig och uppfattar olika saker baserat på tidigare erfarenheter (Patel & Davidson, 2019; Säljö, 2015). Detta teoretiska ramverk möjliggjorde synliggörandet av hur återkopplingsinnehåll kan uppfattas utifrån olika perspektiv: lärarens didaktiska resonemang, det praktiska utförandet och elevernas upplevelse. I studien synliggörs också vilket återkopplingsinnehåll som kan identifieras i ett matematikklassrum för årskurs två. Observationer och intervjuer av lärare och elever på en grundskola i Norrbotten antyder på att lärarens resonemang inte alltid stämmer överens med vad som praktiskt sker i klassrummet och hur eleverna uppfattar återkopplingen. Däremot finns det många fall då uppfattningen ur de olika perspektiven stämmer överens. Visst återkopplingsinnehåll verkar förekomma oftare än annat, och frekvensen i vilket innehåll som förekommer stämmer inte helt överens med tidigare forskning som delvis visar på att återkopplingsinnehåll relaterat till vart elever befinner sig just nu verkar vara vanligast förekommande (Brooks et al., 2019a). / This qualitative study was carried out with the aim of contributing to teachers’ didactic reasoning and planning regarding feedback in mathematics. Examples of feedback in mathematics can be when the teacher recommends strategies or clarifies where the pupil is compared to a learning goal (Hattie & Timperley, 2007). The study examines feedback with a social constructivist theoretical view of knowledge, which assumes that individuals learn and perceive the world in different ways based on previous experiences (Patel & Davidson, 2019; Säljö, 2015). This theoretical perspective allowed the study to research how feedback can be perceived from different perspectives: the teacher’s didactic reasoning, the practical execution, and the students’ experience. The study also highlights which content of feedback can be identified in a year two classroom. Observations and interviews of teachers and students at a primary school in northern Sweden suggests that the teacher’s reasoning does not always agree with what happens in the classroom and how the students perceive the feedback. However, there are also cases where the different perspectives do perceive the feedback in the same way. Some feedback content seems to occur more often than others, and the frequency that the different contents of feedback are used does not fully agree with previous research. Brooks et al. (2019a) suggests that feedback regarding where the students are right now in their process is the most common in their study, that was not the case in the current study.
|
Page generated in 0.0655 seconds